III. TMilTF.r.AKIAE. 115 III. CSÍlSZiiVl'lK. 



SPEC. 1. FA.I. AMAURor.ITS FF.ÜOX. (AVauk.) VAD ERETNEKPAK. wilde ketzerspinne. 



(l'evdx ^ \:ni. ilf s:Tiiittitn 1^-; itt a táiii.-iili'ts lif\'i.'ssé^'éri' c/.él"Z.) 

 Sl/». ISHO. ('hl/iiiiiiil ftl-iir WaLCK «F:HH1. l'laur.» )>il,L'. 1-50. 



Vidc : Thiuíell «Keiuaiks» pai,'. ÍOt. 



'í Elöteste vörösbarna, sntftfMi It-jrcszszel ; a vértest sötét olajliarni felülete elejéu liároni (I) 

 szerűen csoportosított sárgás csíkkal, ezek alatt ?> — 4 A szerű liarántra.jzzal. Láliai vörösessárgák, hosszúságra 

 nézve arányosak, kissé vaskosak. Közepesen felüli vaskos alak. 



A fejmell niellresze. oldah-ol tekintve, a, nyelecsket/il meredeken emelkedik, a tcililii rész a 

 hasítékszeríí hátgödrön kezdve iaposan-ives ; fejerésze a niellresztöl sekély barázda ;Utal elválasztott, 

 vaskos, dond)orú, elöl tompán elkerekitett, majdnem elmetszett, előre irányzott serteszerü szőrözettél 

 borított. A mellvért paizsalakű, lapos, gyéren álló, vékony, bosszú szőrökkel. A r:igók vaskosak, oldalról 

 tekintve ékalakuak, tövük a boinlok eb'itt terdszerüen kiáll('), e.Ljyebkent sötét vörösliaruák, serteszerü 

 szőrökkel borítottak. Az állkapcsok eléd kissé lapátformára szelesedők, domborúak, vörösbarnák, erős 

 szőrözettél ; az alajk a végén elmetszett. A tapogató végize füstös, sertékkel elegyesen bozontosán szőrös, 

 alul;! — 1- tüskével s oly hosszú, mint a széiriz a térdizzel együttvéve. A kili ik egyszínűén vörössárgák, 

 szőirösek, alsó félőkön és iddalt gyéren tiiskesek. A végtest szépen kissé nyiijtott-tojéisdad, felidetén a fcniitirt 

 rajzzal, hasfelén egyszínűén olajbarna. 



A kéizépszemcsoport egy előrefelé igen szürkült trapézben elhelyezve; az alsó sor a homlok szelétől 

 több mint szemátmérőnyire, oldalszemei láthatóan kördedek s a középsőktől mintegy másfélszer oly távol- 

 ságra mint emezek egymástól ; e sor, előln'il tekintve, eg^'enes ; a hátsó sor középszemei annyira állanak 

 egymástól, a mennyire állanak az als(') sor középsőitől ; a hátsó síU' oldalszemei a középsőktől kevéssel 

 távolabbra mint ezek egymástól, — e sor ívesen behajló s az alsónál hosszabb. A zár egy szívalakn, kissé 

 domború, vörösbarna terese, melybe a légzörés felöl, egy világos barnásvörös \ / rész csaposán belefekszik. 



Mertekek: t Torzs 1 .j-.j— 1 (i "'/„, ebből 



fejmell 7- » 



I labpéir ŰO I. 



A lábak hosszaránya 1, 4, 2, ?>. 



r? karcsúlib : aránylag hosszaid) lábakkal. A fej besötétedése tetemesebb. A színezet a n/istényével 

 azonos, a végtest rajza ritkán kissé elmosódott. A tapogató meglehetiisen hosszú, kivastagodott nemzőrésszel, 

 a czombfelületén három kis tüskével; a száríz rövid, kézforma, három ujjszerű nyujtványuj-al, meh'ek 

 közül az oldalt kifelé álló lapiczkás, a többi kissé kampós, hegyes; a pikkely kanálalaku, domború, szőrös, 

 tőveiiel (külsői oldalán) kimetszett, u.u'y lioLiy a szárízzel mintegy nyel ;iltal fü^'g éissze ; a nemzőresz 

 kidagadó, s egy sima. domború gyűjtőit mutat, a melyből egy újjalaku, kissé kaiiipiisan hajló es előre iréi- 

 nyozott, tompa végű nyujtvaiiy kiáll, mely mögött még ket rövidebb nyujt^éuiy látható. 



Mertekek: '' Torzs 11 "',,„ v\'Un\ 



fejuiell li « 



I iulipar ::íl ■> 



Leginkább házi alak. mely pinrzekben s egyáltalában sötétebb helyiségekben gyakori s sztivetevel 

 ügyesen alkalmazkodik a helyiséghez. Sima falu iiiiiczekben felhasználja a, repedéseket, melyt'keli vájás 

 által segít, s a hova azután csővet beleszövi; a fal hqijnt tapadós szövettel kikarpitozza, s a rovar, mely e 

 szőnyegen pihenést kei'es, biztos préda; a hol a repedések hiiinyzanak, ott sandiba szövi csövét s a cső 

 elébe rendetlen hálózatát. Melegebb pinczekben, ugy látszik, megszakadás nelkiil tenyészik, a hímek 

 azonban leginkábli tavaszkor (Älajns) ivarerettek, s ekkcu- barangolnak. A szobaklian este kaphatéik, éjjel 

 mozognak, nappal zugokban meglapulnak : a hol a házak szikkUi közelében állanak, ott a sziklak odiúban is 



lö- 



