III. Tni!ITKr,.\KIAK 



i 16 lil- CSÖSZOViiK. 



található, licnilcsm ktM kis |icti'l>iiikcit liriz csövelieii s tiiiit n másudik vedk-scn tul is ;:;on(l(izz;i, miiv 

 elimsztúl. 



Isinort'iii, erdi'lyi i'c^/.ckln")] : K'dlo/sv.'ii-n'il, 'Mc/.ö-'Á-dlirul. S/.rheiiln'il (Sill es Berni ei tur g3-üjte- 

 )iieiivek) ; magyar részekbíii : I )nr()sy.liui)l, r.'ilankardi, Diósííyörlic'U (vilrroiii ]iini-y,eje). Miskolczról (Avas 

 hegy horpinezéi), Diósgyüri-Tapolcza (szikla (iilvakl);in). Kgerbr)! iSkoiieizhiiz pinczei). Kőszegről, 

 Budapest vidéke (Mírz. gy. Pável), iigyanomiaii (Kiiliiuyi Fereiiez), ugyanoimau (Frivaldszky János). 

 Mi'hádin. (Muz. gy. Frivaldszky -T.) «Magyarország» jelzővel (Petényi Salamon János). 



SPEO. 2. FA.i. AMAUROISIUS FENESTKALIS. (8tií.) ABLAKOS E. gp.fenstektu k. 



(fciiestríi = aliliik ; ii vé^íti'L't fclíilcléii Irvő siítút rajzról véve.) 



Si/ii. l/liS. Ar(íin'a fnmh-iilis Stkoem «lloski-. dv. Norsko Ins.» I\', paj,'. :jß2. 

 Vido : Thokf.ll «Keiiiarks» pasj. í20,"). 



? Az A. feroxnál kiselili. Elötestc szennyes vörösessárga, füstös fejrészszol. Végteste, felülete közepén 

 élénksárga, feketén felhöziitt és porozott, elején egy D a.latui liamafekete, ablakszerű folttal. Labaá vöröses- 

 sárgák, uelia ehnoS(')dó füstíis foltoeskíikkat. 



A fejmell vaskos, a hátg(id(irt(il a nyelecske fele menedékesen lecsapott; a hjrész igen kiposan íves, 

 serteszern, előre irányozott szönizettel egészen borított s a szemek felé elmosódva vörösbarnába átmenő; a 

 mellrésztől jól elválasztott, elííl ívesen elkerekített. A mellvért lapos, paizsalakú, ritkásan álló feketés 

 szőrözettél. A vaskos, nldaln'il tekintve ekalakn rág('ik a hmrdok idíítt térdszerüen kiállók, s(")tet vörös- 

 barnák, erős szőrözettél borítottark. Az állkapcsok elíil lapátformára tiigulók, elkerekítettek, egyenesen állók, 

 világos vörösbarnák, sárgás szélekkel ; az alajk hasonló színezet mellett elől kivágott. A ta^iogatéík vöröses- 

 sárgák, végizük vörösbarna, bozontosn.n, kefeszerfien szőríis, alsó felén ?> — 1- tüskével s oly hosszú mint a 

 szár- és térdíz együttvéve. A kibak meglelu'tc'isen vaskosak, az ízek közepén néha- igen elmos('idó füstös 

 foltocskákkal, különben végig hosszü-szíinisek ; czombjaik ahil, a sz;írak és láb\égek felül fegyvertelenek, 

 egyébként gyéren tüskések. 



A végtest szépen tojásdail, elől kltszólag keskenyebb mint a- közepe táján; felülete kiizepén élénk 

 sárga, néha vöröses lehelettel ; e világos terlien, ek'il, egy kéizel négyszögletes barnafekele folt, nii'ly elmos(')dé> 

 virágosabb rajz lilta-l ablakszerűén van felosztva, s mt-ly atatt a világosabb szín néha elmosódó A szerű 

 harántrajzokkií tömcirűl ; az oldalak sái'giik. barnával es IV'ketevel mintegy porozotta.k. A has egyszínííen 

 világos-cserbarna. 



Az alsó szemsor egyenes, a. licniildk szeleti'll szeiiiatiuerónyi távolságra :ill ; oldalszcmei kerekdedek, 

 a középs(")k ken^kek, a luitsi') középséikiiel vaJanuvel ntigyubbak s közelebb iiliana.k egyméislioz mint az 

 oldalszemekhez, a. midyektril szemátmén'lnyire állanak; a h!its(') sor liihailo, közepszemei közelebli állanak 

 egymáshoz nünt az oldalszemekhez, e sor az alsónál hosszatib, a miért is az oldalszemek nagyon resüntösen 

 állanak ; a. kéizépszemek csoportja egy előrefelé igen szűkült trapézét alkot. 



A z;ir egy rövid, szeles akijiii, nyelvszerű, vöröses lemez, mely csucs:'i\a,l a legzí'lres felé áll, s 

 melynek ket olda.bin a ti)ii)csővek í"5> -szerűen nvdnak. 



Mertekek: V Torzs 10 '«;, (hl.ől 



fejmell .") » 



I lábpár \"2 i> 



A lábak hosszaránya 1, 4, 2, :). 



c(" Karcsulib, kisebb, hosszabb kibakkaJ, a tn'islenyiivid eL;yenl('i s/.inezetíi. A tapogabi liosszu. sárga 

 )iyel(í ; i'dvid száríze kezfonnas felulrrd lekintve ket iijilni-iiia tmiiiia, iiyujt vanynyal. luelyek kozűl az egyik 

 oldalt Idl'ele áll s az ízzel egvntt vöröses. 



