III. TÜÜITELAMAE. 1 1 7 III- CSÍÍSZÖVÍÍK. 



A pildícly ildinlioniiin lv;iii:il:il:il;ii, lviils('i szi'li'ii. ;i, 1(ivc feli' l%iv:i,L;i)tt, a sz.-irix.lxil jul liialli'i. 

 iloml)(irnsáií:iv;il fcirclc t'cnilitutt, keírszt-rüfu szíínis. Ncinzi'is/.ci-vr kida.'^ailn ; oldalrí'il t<'kinf\c' suiia .Liyíijtrije 

 inajdiirm f'i'lLí("uiilHilyíi, clciikfii V()ri'>S('S s;irL;a-, lírl/ilc ony luirta.. Iciiyniinitl, ío^i^sziTÍi. felei szerint lajiiezkiis 

 eialioliis all ki, mely viinisliania, : elején c^y lia.lvanysriri^a,. liávtyaszía íi nynitviiny liitluito. 

 JNÍiatekek: •" 'l'ovzs S-S '"/„, el,l,r,l 



fejnieii 'i-;; » 



1 hili]i:ir Ki-;; 



JMesszi' eltevjeilett faj, mely a. ma,;_;asa.lili t'ekvesíí lielyeldiez van l^nUe, s a ha vasnkDii a l'enyc'i mlie 

 messze lieliatcil. l'^zer lalmTil ( a ten.nHT szine felett) alantalili lielyelvírd nem ismerem, lenal.-ilili a^ mennvilien 

 maijain i;yííjti)ttem. Knlondsen j^yakori a, kiszárailt fenyvek elalln kir^'v al.ati, de kövek alatt is tartozkodil;, 

 s(")t egy izlieu a, taru;ik nyiLisát támogató faalkűtm:iiivok kiinyokeiheii létező résekben is találtam, hol 

 liáh'iját, voltakepeii szövetét épen ugy k<'szité mint az A. ferox. liolott a kérgek nkitt sajátságos, fészek- 

 alaku lakiist készít, a melylien nagy peteliurkát őrzi. l'jjjel barangol s ilyenkor a, boluok levelein óvatosan, 

 mac'skanKulra kúszva nem ritkán látható; a kimprts feiiyetéd meghökken de nem futamodik meg. 



Ismerem erdélyi részekhi'il : Kolozsvárr(')l (j\luzeumkert), Görgéuy Szt. -Imréről (Várrom), Bucsiu 

 es Mezőliavas fenyőőve (Hargita, hegyláncz), Nagy-IIagyniás fenyc'iöve (Csíki havasok), Szehen kórnyéke 

 (Sill es Berglciter gyűjteménye, továhhá Seidlitz ji'gyzéke szerint siil> C'iniílo atrox); magyar részeklx'il : 

 Mehádia (]\fui-suronye a ]>a,moelet alatt). Alsó-lLimoi- (líoisod. Hollós fenyves. Kisiiiezői, Kőliát. .T,-iV(U-kut) ; 

 Priliilina (Fjiptó, Zakameuiszko major a Illina havas to\('n), Ijykanka (Liptó). Selmeezhánya i Klingi-rtarna, 

 tiiinaszfái, de csak a mennyire meg a nap\ilaga lieliatiilt) dPest» jelzővel (l\Iuz. gy. Fridvalszky .l.-iuos). 



si'Ke. 3. FAJ. AMAiniOlSirS ('LAL'STliAlUUS. (IImix.) ZAlíKOZOTT E. klaüsen k. 



(clanstiimi = zár, Ivnrl.-'it. z.-'iiiiészülélv ; a rejtett úlrtiimdról véve.) 



.S'//)i. ISijI. Cliíhiniiii rliinatnirin Hahn «Die Aniclniiileu» I. pa;,'. Ili- 

 \'i(le ; 'l'Heiaa.i. «llemarks» piii^. .50)1. 



? Elöteste és láliai rozsdavor(')sek, a fejrí'sz eleje vi")rösliarn;isha átmen/i. Vegtestt' olajbarna, felii- 

 letén végig egy barna., fogacsos kíizepesikkaJ, melyhez jobbréd-b.'ilri'il ,v szeríien :tlli'), elöri' es a. fon(')k fele 

 egyenletesen esókkem'i, sárgás ágrajzok illeszki'ihiek. .\/. A. fémára eiidekeztető, sokkal kisebb alak, kurla, 

 vaskos lábakkal. 



A fejmell, oldalról tekintve, a nyelecsketi'íl a. fejliubjiiig ívesen felemelt, - felulréd tekintve, vaskos: 

 fejerésze a mellrésznel csak kevi'ssel keskenyebb. nK'idos.m eh alasztotl. a szemesopin't tfiján elóreiríínyozott. 

 gyengébb szőrözettél bontott s itt valanii\'el sötétebb. A mellvert paizsaJa.ku. lapos, ritkás, gyenge szőrözettél 

 fedett. A rágok, oldahv'd tekintve, igen vastag tovíiek s végok feli' hirtelen vékonyotok, a, tVi leletti 

 vastagságuknál alig hosszabbak, tövükkel a homlok eb'itt terdszerüen igen kiállók, vr)rosliarnak es gyéren 

 szőrösek. Az állkapcsok lapiczkások, kifele elkerekitett, beleié kissé szög'letes véggel, s ez uté)bbival kissé az 

 alajk felibe nyulók, vorosba.rn;ik ; az alajk a vegeu kivágott, kissé vihigosodi'). A tapogató vorosessiirga., 

 végíze füstös, kefeszerü rövid szőrözettél, valamivel iii\idebb mint a. térd es száríz egyiittve\c. A hibák 

 rozsdavörösek, végig szőrösek; czombjaik, alul, a többi izek felül fegyvertelenek, ináskülöniien gyéren 

 tüskések. 



A végtest majdnem megforditott-tojfisdad : eb'il valamivel keskenyebb mint hiitul. old.ala.i igen 

 enyészett világosii foltsorokkal, hasa olajbarna, kétoldalt elmosott sárgás szegelylyel, m<dy alig kivehető. 



Az alsó szemsor egyenes s a homlok szeleted többre mint szemátméríiiiyire all, közepszemei az 

 oklalszemektől két szemátmerőnyire : a li;itsó sor oldalszemei e sor kiizépsőiitőd majdnem másfidszer akkora 

 távolságra mint a középszernek egymástól; a h;itsó sor az alson:d hosszabb, ngy, hogy az old.als/.ianek 

 resüutos állást foglalnak el ; a kozep szemcsoport egy előre íeli' szűkült tr.i)iezlien elhelyezett. 



