ni. TUBITELAliliE. 119 in. CSÖSZÖVŐK. 



A zár fj^y z;iit ciiiIkií s/.íiJIki/, liasoulu s a. inx'lfisku felül v^y trijrdcliucs, iuagabaii|íáual szelcrtobl), 

 .szemcse.seu pontozott, voroísbaruu. tereséhez eHutlakuzik. 



Mertel.ek: , Torzs IJ-.") '"„„ ii. ha kjselili; eliiiol 



l'eimell ■)•') « 



I hihj):ir l-;; 1) 



A láiiak liosszaránya 1, 4-, 5, '.'>. 



rf Kisebb, karesublj; viláj^osabb szmczetü ; vej^testenek rajza es tarkasága a nőstényénél elenkeljb 

 és határozottal)!!. A fejinell fejeresze a mellresznel keskenyebb. Lábai karesúbl)ak. A tapojíató arányos; 

 ezombja felületének ve,u;en barom er('is tiiske : a rövid sz;iriz kezfornia; feliilnil tekintve barom rövid nyujt- 

 ványt mutat, melyek közül a lielsíi a legrövidebb, körömszerüeu hajlott, toiiipiin csúcsos, — a külső vaskos, 

 hengerded-csapforraa, elkerekitett vegü, vörösessárga ; a pikkely domborúan kauálalakú, a csúcsán kefe- 

 szerűen szőrös, külsíi oldalának töve felé nagyon kivágott, domborüságával felfele fordított ; nemzőszerve 

 kiilagail(') : alulról szeudelve, agyiijti'i egy vaskos felkarik;ilioz hasonlít, melynek közepéből egy nyitott madar- 

 csőirhöz hasonló, ketágu, rövidke, vönisbarua uyujtvany kiáll, niig belső felebői egy a töven sárga, hegyén 

 vörösbarna, egyszerű nyujtvánv előre irányul. 



Mertekek : :f Torzs S"',',, ebből 



fejmell 4 » 



I lál>pár 15 I) 



E jeles faj eddigelé csak magyarföldről ismeretes; eredeti leirása (lásd fennebb az idézetet) azok 

 utiin a példányok után liesziilt, a melyeket l'r. Paliardi Mehádia kiirnyekén gyűjtött, a melyek azonban 

 mind iKÍstenyek voltak. A hun itt iratik le először. Mint nyári alakot kizar('>lagosan csak az Alduna szoro- 

 saiból ismerem, hol főként a görgetegeket, ritkiibban a ledöntött fak ekdló kerget választja lakásul. 



Ismerem: Orsováról (AUiou-hegy), Mehádiáról (Stuliei es Mucsuronye, részben már a fenyves 

 övben fekvő legelők), ( )-Ogradeuáról és Baziásról. 



SPEC. 5. F.i,i. AMAUlUtBlUS EEr.EÜI. (Keys.). EKBEE E. ekbeks k. 



(EiíiíEit ii^yt'8 t^'yiijlü tiírXtelutéit'.) 



Si/n. 18ÖO. ('i)iijln Erhiri Keyserlinu «VerlKUnll. iler k. k. zooL-lmt. Cjt'h. Wien» Xllí, \>. ZT-). 



Yide : L. Koen «reber die Aruflui. G;itt. Aiuaur. &c.» p. l'1. (sub CmiÜo). 



Thűrell «r;eiu:a-kí;» p. 207. (Ciniflo Cyiilli). 



? Elöteste szennyes vörösessárga, Síitetel)!) fejjel; vegteste olajbarna, elmosódó-halványsárga 

 rajzzal, mely elején luirom hahány csíkot, e mögiitt elmos(Hl(> /\ szerű rajzokat tüntet elő. A lábak vörö- 

 sessárgák. Az A. paliidushoz közel álló, de kisebb, karcsúbb faj. A fej mell módosal)b, oldalról, ti^kintve lapo- 

 san íves; a fejrész vörösliarnába átmenő, elején a mellresznel csak kevéssel keskenyebb, a szemek tercsijen 

 előre irányozott szőrökkel bontott. A mellvert sárgás, szélességénél sokkal hosszabb, egészben paizsalaku, 

 lapos, gyéren szőrös. A rági')k vaskosak, oldalról tekintve vastag-ekalakuak, kissé előre irányzottak, szinok 

 sötét vörösbarna; tcivükkel inkább ívesen mint terdszerűen a homlok előtt kiállók, szőrösek. Az állkapcsok, 

 tövüktől kezdve az elkerekitett végig, ívesen es könnyi'den egymásfele bajlók, a ragoknál sokkal rövidebliek, 

 vorosessarg;lk ; az alajk a vt'geii elvágott. A tapogató V(irosessá-rga, vegize sötétebb, tüskékkel elegyesen 

 szőrös, oly hosszú mint a sz;ir- es terdiz együttvéve. A hibalí Mirösessárgák, vegeik kissé sötétedők, — végig 

 szőrösek; a czombok alul, a többi iz felül fegyvertelenek, kidonben gyéren tüskések. A vegtest hossztojásdad 

 a fenterintett lialv.-íny rajzzal, mely lu ha, majdnem egészen elmosott, mely esetben a vegtest olajbarna. 

 A has tolilinyire ola,).liariia, n^lia igen határozatlan \ilagosabl) csíkokkal. 



