III. TUBITELAUIAE. 121 III- C'SÖSXiiVÍiK. 



SPEC. 1. FA.i. GYÜAEL'S 'L'KTUK'L'.S. (C. K.). l',('\n l'.VK.NAl't )Jv. schli w siuLLEXäWNNE. 

 (tetricus = UomoI.v. sötét; sziuczotröl és élftmódról vévt.) 



Si/ii. lNo!l. Aiiiiiiiinliliis tclricits C. K. «Die Aracliu.» VI, p. l'J. 

 Vi(k' : L. Koch «Die Aniehu. Gatt. Amam-, Coel. Cyb.» p. .^0. 



• 

 'J Az elötest világos, lialav;hiy-vi)riiscsliariia ; a vegtest sárgiistízürkt'j haruiisau purozott, l'elük'tfii 



uc'liiiiiy /\ abiku sárgás rajzzal. .V laliak liarnassárgrik. 



A ffjiiu41 muilosau frjlrtt, iVji.'i'i'Sze az Aiiiauri)liinsoki'lioz Iccpcst keskenyed i'i : dldalról tekintve a 

 fejrész a resszerii hátgdiliu'ig niajilneni vízszintes, igen laposan (IíHiiIioi-u, a liátgíulriin tul, a iiyelecske felé 

 lecsapott, elül elkerekitett. A mellvért paizs alakn, majdnem oly hosszú a milyen szeles, lapcs, gyéren 

 szőrös, világos-b.iruássárga. A rágok világos liarnássárgák, a becsapó -rés t:ij:in vörösbarnák, (oldalról 

 tekintve vastagon ekalakuak, tövükkel terdszerüeii es nagyim a homlok ehltt ki;illók. Az ;iIlkapcsok világos 

 l)a,rnássárgák, tövüktől elkerekitett veg<>kig könnyedén egymásfele hajh'jk ; az alajk közel négyszögletes, 

 könnyeden kivágott. A tapogatók vibigos liarnássárgák kissé sötétedő vegizzel, mely gyéren szőrös 

 és köröskörül tüskés s majdnem oly hosszú, mint a szár és terdiz együttvéve. A l.íbak baruássáx'gák, tövükön 

 vaskosak, vékonyodó végekkel, itt-ott hat:írozatlan, szürkés foltokkal ; a czombok alul, a többi izek felni 

 fegyvertelenek. A végtest rövid-tojásdad. A has egyszinüen halvány szürkesárga. 



Az alsó szemsor egyenes, kerek középszernél kicsinyek, cddalszeniei nagyolibak és tojásdadok, 

 középszemei a homlok szelétől bőven ket szemátmerőnyire s valamennyi szeme egyenlf) távolságra egy- 

 mást ijl ; a hátsó sor könnyeden beliajlo. majdnem egyenes, oldalszemei közelebb a középsőkhöz mint ezek 

 egymáshoz; az oldalszemek közös, barna, lapos emelkedésen állanak s nem érintkeznek. 



A zár kissé domborodó, trapezafakn, a legzőrés szélén vesealakii barna réssel, mely felett még két 



szinten biirna forma hasitek látható. 



Mértekek : . Torzs 7 "',„, .'libol 



fejmell '.'>•'> » 



I lábpar » 



IV i. lU 



A ialiak hosszaranya 4, 1, i, :>. 



& Karcsúbb, valamivel sotetebii vegtesttel : szinezet es rajz tekinteteben kulonln ii a i -nvrl igve/.ik. 

 A tapogató térd es sziuize egyenlő liosszuságuak ; a terdizeii kifele oldalt kiállva s elénv kanya- 

 rodva egy erős, hüvelykujj forma, tompavegü, eb'ifelen es vegén sok fekete s/.iiiiolcs-tuskevel bontott nyujt- 

 váiiyuyal. A jól kidagadó gyüjtíi sötet-baruavönis, külső oldaláról tekint\e hatul horgas. 



Mertekek : '' Torzs ^'M '"„„ ebből 



fejiiiell •! " 



1 labp.ir 11.") » 



IV .. II-'.) » 



Ismerem Also-llaniuiliol (Üuisod) hol júniusban ivarerett. Pavel -lanos .Marauiaro.^ban (l'ietrosz) 

 bőven gyujte. l)r. Koeu L. üajororszag es Kariuthia havasairól ismertitte. 



OEN. 5. NEM. COELOTES. Black w. 



{ l\'u).(no = vájni ; a taitúzknilú^ia e/él«'/..) 



SíjH. 18H. l!l.A<.K\VALI, ii'J'lii' (litt, iii tlie nuiiilKr ni l■ve.-^•> ]i. tllS. 

 Vilié : TiKiKELL «Ou eurup. Spuler.-,» [i. IL'N. i_t L. Kueii, «l)ie Araclui. Uatt. Aiiiaur. Coeli>t. Cyli. Ac. < p. 'ii. 



A felső foiKipar hosszabb az alsiinal, ketizü, a vegi/.a-zalapiznelneni hossza.bli,csucsos,alsófeléncsévés. 

 A rágok töve terdszerüen kiallo. A binalszür(i i.'s a nyüst hiaiiyzik. A l;ib\ egeken ket bordfis es egy sámjakoröm. 



IlEUaiAW OTTÚ ; MAÜYARURSZÁÜ rÚK-I'AUNÁJA. 111, Vll'.' IILKUaN; L'Ni.AL.N.-, bllNM-N lAl NA. Ul. 10 



