III. TimiTELARIAE. 122 !"• CSÖSZiiVÍlK. 



Vaskos, viijó alakok, uielyt^k életmódra nézve sokliaii liasoiilitaiiak az Aiiiauidliiusok és Cybaeu- 

 sokhoz, ezektől azonban a fonalszüiö es nyüst hiánya, es illetőleg a fonok liereudezese által külön- 

 böznek. 



SPEC. 1. FA.T. ('OKLOTE« ATRoroS. (Walck.) VASKOS BÁNYÁTíZPÓK. viekschikíttige üki-benííI'INNe. 



{t7T/>n~(ic: = iiK'Üiii, ii^'yitlcii, ii(hízl;r„; az alakra tv.í'lozva ; ilr kí'ilellick:tkn is.) 



Síjii. 1830. Drds-siis iitnijiDs Walckknakk «Faun. l'^ruiu.» p. 170. 

 Vilit' : Thorell «lU'inaiks» \i. 1-37. 



? Elöteste barniivorös, l'ejeresze feketébe átmenő. Vegteste barna, sárgával elegy itett, felülete 

 elején egy rövid, szennyessárga középcsíkkal, e mögött néhány kurta, hasonló színű jv. szerű rajzzal. Lábai 

 sárgásvörösek, vaskosak. 



A fejmell vastag ; fejerésze cb'íl félgömbszerűen domború ; az egész, oldalról tekintve, a nyelecskétöl 

 egyenletesen, lankásan emelkedi"), alig íves ; a fejrész fényes, gyéren és finoman szőrös : a szemek terén néhány 

 előre álló erösebb szőr. A mellvért tágasán pajzsalakú, sárgásbarna, lapos és gyéren szőrös. A rágok 

 vaskosak, oldalról tekintve, körtvealakúak, vörösbarnák és bőven szőrösek ; tövükkel a homlok előtt terd- 

 szertien kiállók s végeikkel azután kissé az állkapcsokra csapoltak. Az állkapcsok lapiczkások, elkerekítettek, 

 kissé egymásfelé hajlók, vörösbarnák, hosszú szőrökkel ; a szeles alajk hasonló szíuü s közel két harmadát 

 éri el az állkapcsoknak ; elől elmetszett. A láliak erős czomlijai alúl, a többi ízek felül fegyvertelenek, 

 különben erős tüskékkel fegy vérzettek. A vegtest elől elmetszett, középen a legszélesebb, hátúi elkerekített, 

 felületén a fennírt rajzzal, mely néha hi;ínyzik, a mely esetben az egész hátfele Ijar'ua, szennyes sárga 

 színnel kevert ; ritkán a földje szennyes fehér barnásán jiorozva. A has egyszínűén olajbarna. 



Az alsó szemsor ktizel a homlok szeléhez, a távolság egy oldalszem kisebb átmérőjenek megfelelő, 

 majdnem egyenes (behajlásra hajlandó) ; szemei maj(hiem egyforma távolságban egymástól; a hátsó sor 

 hosszalib az alsónál, szemei egyénit") tri.volsagban egymástól, középszemei vakimivel nagyobbak az alsó sor 

 középsőinél ; az oldalszemek egy kolbász alakú, resüntösen álló közös emelkedésen. 



A zár egy nyelvarlakú fényes közepdaríibból ;ill, mely egy, a légzőrés felé nyitott keretbe van foglalva 

 s a legzörés táján kissé beszögellik. 



Mértékek : V Torzs I'.'. '",',„ ebbőil 



fejmell (')■•"> " 



1 lidipar I4-.") <> 



IV » 15.5 .. 



A laíiak ho.ssza.nÍH\a 4, 1, -2, :!. 



cf Sokkal kisebb, karcsú; világos barnássárga- eliitesttel es lábakkal; a végtest rajzai mindig meg- 

 vannak és élesebbek. A ta-pogat(') berendezése eliit az Amaurobiusctíil. Terdíze vastagodott, külső) oldalán 

 egy farkasfiilhöz liasonlí), csúcsos nynjtváuynyal, a szá.riz vékonyabb, töven es vegén resüntösen metszett; 

 a pikkely kevéssé domború, hosszú, csiícsosan kamdalakii, a vegén szőrös, belső szelén néhány tü.ske ; a 

 nemz()szerv módosan kidagadcí, többször behorpaszlolt gyiijtővel, melybi'il — külső oldahiról i's IV'hilről 

 tekintve a pikkelyt — egy vaskos nyelv fon na, töven ft^lii'rcs, vegén feketés nyujtviiny kiáll. 



Mértekek: ■' Torzs S-'j '"/„, ('|)i)ől 



fejmell '|-5 ') 



L labpar \'.'> n 



Hegyi faj, melynek kifejlődése vagyis ivarerettsege a nyár derekára s azon tul esik, s a mely az 

 előhegységtöl a havasokon körülijeiül (lOOO Iái) magasságig, tehát a fa tenyészövén tul is előfordul s termő- 

 helyein gyakori. Az előbegységbeii iukiibl) a, fa.tonkok gyökerei mellett vajjá té)udíeleges lakását, gyakran az 



