III. TUmTELARIAE. 



126 III- CSÍSSZÜVŰK. 



(lEN. ('). NEM. TEGENAETA. (IjvTKr.n.T.i:.) 



[7/ yiivdv ^ tejisi v;i^'y riyo't = lia/.tetö ; iiiindiiiesctro a szövetről.) 



Síjii. iNOl. Latreillh iiNiiuv. Dici. iVHist. Nnt.» XXIV. ii. IMÍ- :iil. \v.\ri. 

 Vidf : Thoruli, «Oll Eurnp. S]iiil.u |i. 15!l. 



Az alsó szemsor miijiluem egyenes vagy kcmiiyriliii IkIimjIii. A rdsö fonúszemülcspár iii;is(itlik 

 íze az alapíznél rövidebh. A fonalszürö ós a nyüst liiiínyzik ; a fclsil rdiniprn- vé,ii;ize alsó lapján csévós, a 

 lábvéwek kot bordás és egy sámja körömmel. Hosszú lálui, ttililniyire denk színezetű alakok, a melyek 

 zugokban vagy sarkokban lepelszei'íí, bemélyedö hálót készítenek, melynek egyik sarkálian a háló lapjára 

 nyiló csövet alkalmaznak, a mely hátul is nyitott ; e csö szájában elhelyezkedve lesik prédájukat, mindig 

 felfelé álló háttal (soha sem csüngő helyzetben). Legnagyolib részben házi alakok, melyek azonban részben 

 sziklás helyeken a vadonban is el/ífordulnalc : a vadonlian eb'lk a, f:ík gyökereit is kedvelik. 



SPEC. ]. FAJ. TEGENAUIA POMESTICíA. (Ci..). H.\Z1 '/ÁHWCúi. haus wínkelspinne. 



(ilomestica =r házi ; a tartúzkoilásról vévf.) 



.S'í/H. 17.57. Arancus domcsticus Clerck «Arau. Siiep» ]). 7'!. 

 Viile : Thorell «Remíirks» p. 1.5.5. 



? Hosszú, erős lábú, közepesen felüli alak. Borszeszben eloteste vörösessárga, kissé sötétebb fej- 

 részszel s világos közép és szegélyrajzzal ; végteste olajbarna, felületén egy téglavöröses középcsíkkal, mely 

 elején élénk sárga keretbe foglalt; száraz állapotban az egész; alapszinezete agyagsárga, mely szín a tömött, 

 megfekvö szörözettöl ered. Láliai szürkésfehérek, sürü, sötét gyíírüzettel. A fejmell fejerésze elöl szűkülő, 

 elkerekített, jól elválasztott, a mellrész szélesedő, laposan domliorú ; két oldalán világosabb, befelé csipkés 

 szegélylyel, mely a homlokra is átnyúlik: a résszerü, hosszú hátgödör világos szegélylyel, melyből az oldal- 

 szegély felé hatíírozatlan sugárvonalak csillagszerűen oszolnak. A nlgi'ik vörösbarnák, erősek, oldalról tekintve 

 ékalakúak, tövükkel a homlok előtt alig kiálhik, liőveu és hosszú szőrökkel fedettek. Az ;illkapcsok prirhuza- 

 mosak, közepök táján módos liehorjíasztással, elől elkerekitettek, kíilöuben vörösbarnák világos csúcscsal; 

 az alajk széles, kúpalakú, eb'il keskenyebli, elmetszett, a nígók felehosszát meghaladja. A mellvért szélesen 

 körded, sárgásbarna, sárga szőrökkel majdnem borított. A tapogató vékony, hosszú ; végíze sötétebb s oly 

 hosszú mint a szár és térdiz együttvéve, hosszú szőrözettél fedi ft. téive körül 5 — G hosszú, elálló sertetüs- 

 kével ; a száríz végén egy sötét gyüiáí. A lábak hosszúk, erős czombokkal s vékonyan kifutó vegekkel, végig 

 szőrösek; a czombok alul, a ti'ibbi íz felül fegyvertelen, kiilönlien gyéren, hossza tüskékkel fegyverzettek ; 

 a két első pár czombja alul barnafoltos, felül egyenetlen szelü gyűrűs folttal, atölibi láb es íz egyenetlen szélű, 

 sűrűn álló sötétebb gyűruzettel. A végtest elől elmetszett, keskenyebb, közepetáján a legszélesebb, hátul 

 elkerekített; felülete olajiiarn:i, közepén egy téglavöröses széles hosszcsíkkal, mely elől szelesen, élénk- 

 sárgásan szegélyzett, hátrafelé sárgás pontok között fut. A has barnás, szakadozott keskeny, sárga szegélylyel, 

 közepén néha sárgás foltpárokkal. Az alsó fonó]iár vörösessárgás, a IV'lső fonópár alapíze barna, végíze 

 világos, rövid. 



A szemcsoport a homlok szelétől majdnem akkora távolságra, a mekkora a magassága a közép 

 szemcsoportnak. A szemek nagyocskák ; az alsó sor középszemei az oldalszemeknél nagyobbak, a sor kissé 

 behajló, szemei egymástól egyforma távolságra ; a háts('i sor szc^iiei egyenlők, a sor behajló, oldalszemei 

 a kiizépsőktől kevéssel távolabbra mint ezek egymástól ; az oldalszemek közös emelkedésen állva nem 

 érintkeznek. 



