III. TUBITELARIAE. | 27 III- CSÖSZÖVOK. 



A zár fgy elfuk vöröses, fcllinldszcrü, kcskfiiy hciiU'tszcs. iiirly lidiiioni oldiihival a iiyelecske feie áll. 



Mertekek : ? Törzs 1:',— 17 '% eljböl 



fejmell (í-.") » 



I Lábi)ár 27 1) 



IV » 28 ,) 



A lábak hosszaránya változó, neliu 1, 1-, 2, ?>, nelia az I. és IV. \\{n- e.i^yenlö, néha 4, 1, 2, '•>. 

 d* Kisebb véjítest mellett fejlettebb eléitesttel. A tapogató bosszú, erős, csuesosan liunkós, — sötét 

 színezetű ; a térd es szánz egyforma hossziiságó, a száriz külső oldalának vege fele ket sőtét-feketebarna, 

 rövid, vaskos fogaes ; a pikkely szejteii esúcsosan kanálalakú, doiiil)orúságával fölfelé fordított, rókavörös 

 szőrrel b('iven borított ; felülrcil tekintve a. nemziíszerv a pikkely mindkét szele abil ki;ill ; alulról tekintve 

 a külst'i szelén egy elíire irányozott szeles, sarlóalakú, sötet-vörösbarna, hosszú nyujtvány látható, mely 

 domború szelevei a pikkely alól kikanyarodva, végével a pikkely csúesa alá kerül, külső széle felhajtott 

 csatornás; a pikkely töve fele egy eseesalakú vaskos nyujtvány indul, mely hirtelen egy hosszú, vékony 

 serteve alakul, a pikkelyt belsíi szelén megkerüli s vegevei a sarlóalaku nyujtvány csatornás szélébe 

 beléfekszik. 



Mertekek : ? Torzs i 2-Ó '";„, el)böl 



fejmell <> i> 



I labp.U' 27'"> i> 



Nyári alak, mely az aljakban, jelesen házakban, istálli'ikljan, padlásokon stb stb. gyakori, felhatol 

 a tornyok fedelei ala is : di' sziklafalakon, fak töven, a mely utak martjain is előfordul s terjedelmes lepel- 

 hálójával ügyesen alkalmazkodik. 



SPEC. i. FAJ TEÜENARIA DEKHAMII (Scor.). DEPiHAM Z. dewiajis w. 



(íkiliaiu, luult s/:tZiKlliuli tt-nii. liarjit.) 



Síjit. 17'i.i. Aniiicii Ih ihiiiini Seui'cna, iMitdiii. Carii. p. í-00, 

 Viilf : TiKiiaíLL « liciuaikMi [i 1j7. 



? A megeh'lző fajnál solíkal kisebb; porosan szürke; vegteste feketés foltokkal parduczszerüen tar- 

 kíizva. A lábak sárgásszürkek, a ezondiok es szárak elmosódó, siirün álló sötétebb gyürüzettel. (Borszeszben 

 az elötest barnásvörös, a lál)ak vörösessárgák). 



A fejmell szivalaku, tejerésze a iiiellreszbez képest keskenyedi'», jól elválasztott, elöl elkerekitett ; 

 az egész, oldalról tekintve, ives : a resszerii liátgódiirhiil indulva a szemekig egy sor előre hajló serte, mely 

 könnyen leviilik ; a nicllresz ünoman feketén, azután beljebb szelesen sárgásszürkén és csipkésen szegélye- 

 zett; a hátgödór környéke szinten világosabb. A mell vert vörösbarna, közepe világosodó, minden csipö előtt 

 egy határozatlan, vil.-ígos folt. A r;igi')k erősek, oldalról tekintve ekalakuak, tövükkel a- homlok előtt kissé 

 kiállók, bőven szíirösek, vörösbarnák. Az állkapcsok egyenesek, i'lől elkerekitettek vöhisbarnák, az alajk 

 majdnem négyszögletes, a, r:igi'ik felehosszának megfelelő, elől elmetszett. A tapogatók vékonyak ; val;i- 

 niennyi íz szíinis, közben ehilb), hosszú seriekkel, a. térd es száriz vege gyűrűs. A lábak hosszúsága nem 

 aránytalan; czombjaík alul, a toblii íz felül fegyvertelenek; az első lábpár szárán alul két pár tüske. A vég- 

 test eliil elmetszett, keskenyebb hatul szélesedő, vegén elkerekitett, felülete közepén egy sor a sárgásszürke 

 rajz, mely feketés foltok áltiil választatik el, s e sor mellett ismét feketés foltsorok; a has a|iróbb foltocs- 

 kákból alakult barom sorral. Valamennyi fonci balvanysarg.-'is, kocsonyásan áttetsző). 



A szemcsoport es a homlok szele közötti távolság alig felet teszi a középszernek négysztige magas- 

 ságának. Az alsó szemsor egyenes, szemei egyenlő nagyság mellett egyforma távols;igra egymástól ; a h;itsó 

 sor könnyeden behajlo, szemei egyenlő) nagyság mellett egyforma távolságra egymástól ; a két sor közep- 

 szemei egy előrefele kissé sziikult trapezlien elhelyezettek, mely legnagyol^l) szelességénéi magasabb. 



