III. TI!HÍTEI,\RIAE. 129 III. CSÖSZÜVÖK. 



c? Valamivel kisebb, a végtesthez képest fejlettebb fejniellel ; színezetre nézve a nösténynyel azonos. 

 Tapogatója, bunkós : térti- es száríze egyforma bossznságú, az utóbbin, kiilsö oldala végen, egy kicsiny, farkas 

 fülszerü uyujtványnyal ; a pikkely hosszú csúcsba kifutó, bőven szoros, felúln'il tekintve a nemző szervnek 

 egy része a pikkely külsi") szélén kiáll; a nemzöszerv berendezése, alulról tekintve, a. T. domesticaéval azonos, 

 avval a kőbinliseggel, hogy a sarlóaliiku nyujtv;íny az fdlat nagyságához képest roppantul szelesre fejlett, 

 a serteszeríí eiubolus töve pedig nem hirtelenül vékonyodott, hanem az illft('i li;íts() nyujtványba eLfveu- 

 leteseu bele enyésző. 



^lertekek : d" Törzs .")-5 '"jm ebljől 



fejmell i'-ü » 



IV labpar 13-S d 



E fajnak egyedidi liiztos megkülónboztetrijc voltMkepen csak az alak fdlandó kicsinységében rejlik: 

 a. tolibi lényeges jelleg csak diniinutix iiiiia a Tegeiiaria domesticfmak s azt tartom, hogy a Tegenaria., 

 campestris eredeti alakja, a T. <loinesticaiiak, mely utobliit a kedveziilili táplálkozási viszonyok nevelték 

 nagyobliá s az eltérést azután aliandósiták is. 



A T. campestris a lapályban épen iigy mint a.z eb'ihegysegben s a havasokon kondbelr)] llOOO 

 magasságig fordul eb"), hol lepelszerü halóit kcihaliiiokban, a fak gyökerei köze s rendesen ugy szövi, hogy 

 csöve a mohába levezet. 



Isnu^rem, erdélyi részekből: Kolozsvárról és Szebenböl (Bei'gleiterféle gyűjtemény); magyar 

 részekből: ])(iroszl('iról (Hosszuniegye erdő a síkban), ()rsov;ir('>l (Alli(')nhegv), Báziásról, az Alsó-Hamorbol 

 (Borsod «Hollos»), rribilina (Lipti) «iHliva-Havasn '.lOOO' laliig). Pest környékéről fiatal példányok (Muz. 

 gv. Frivaldszkv Jánostól). 



GKN. 7. NÉM. t'llYl'lIOEC'A. TlIOR. 

 ( /.iMifíjq = flrejtVf, otxéíü = élni ; ii tartózkoilásról véve. ) 

 1809—70 Thorkli, «Üii eiirep. Sjád.» ji. i:;i. 



A hátsó szemsor igen könnyeden, az alsi) erősen behajló. A felsíí foiK'iszemölcspár végíze az alaji- 

 íznek alig felehosszát teszi. A fonók egy a hasfele szélesedett trajjezbe elhelyezettek (legalább annál az 

 alaknál, a melyre e jellemzést alapítom.) Kis alakok, melyek rendesen kövek alá rejtve élnek s laza, ritkás 

 cső mellett rendetlen Inilót kötnek. A magyar alak havasi s kiziírólagosan a fenyüöv felett s azon tul 

 G — 7üÜ() láb magasságban fordul eb'». 



SPEC. 1. FAJ. CRYPHüECA CAEPATHIC'A. rí. si>. KÁRPÁTI RE-JTPÓK. KAia.vTHKX schlí pfspinnk . 



((■.■u]i.-itliicM ^n trtiti'izkmli'isról.) 

 (Vll-ik tábla, 15lj « szcmcsoiiuit, /) í^ zár, c .:<" tajiogató, (/ mérték.) 



? Az előtest es a lábak zöldessárgásak. A végtest olajbarna; sárgás, részben ^k. szerű rajzzal. 

 Valamennyi lábon a szár es másod vegiz (metatarsus) alul hosszú, megfekvö, világos tüskékkel fegyverzett, 

 melyek az első es második lábpáron ket egyenes sorban s párosan elhelyezkedve állanak. Az alsó szerasor 

 erősen behajló, középszemei az oldalszemeknel sokkal kisebl)ek ; a hátsó sor igen k(iunyeden behajló, szemei 

 egyenlöek; az alsó szemsor középszemei a homlok szelétől oly távolságra, mely egy oklalszem átmérőjét 

 bőven meghaladja. 



Az első lábpár szárán 4 — 5 pár tüske, a inásodvégizen ?> pár. 



HERMÁK OTTÓ: MAtíYARORSZÁG PÓK-FATINÁJA. III. OTTO HT-HMAN : l^SUAltNS Si'INNEN-KAVNA. UI I" 



