in. TOBITELARIAE. 131 „I. CSÖSZÖVOK. 



állanak; a felsők a test ve^en farkszerüen kiailok. Kozciina,!;ysa.^;n akikok, melyek ma^as fülieii liokiokou es 

 sövényeken tólcseralaku terjedelmes liálót szőnek, a, melyek alJaJmu e,iíy eső) uyilik, mely hosszan es néha 

 törakeleges kanyarulatokhan a füvek, ágak köze, néha üregekbe is levezet. 



sPEe. 1. KA.j. AtlALENA LABYRINTHICA. (Cl.) ILLÓ T()LC'SKRróK. flíthtige TiíienTEtisPiNNE. 



(laliyjiuthus - tiMukelrfí ; a liúló tiimkelenos csövéről véve.) 



tiyn. 17.J7. Arninuís hihi/rhit/iicKs Clerck «Aniii. Siiof.» pag. 79. 

 Viile : Thoiiell «Kcniarks» pag l.jíl. 



? Elöteste sárgásszürke, a mellrészen csillagszerűen oszk'i, barnás vonásokkal, melyek azonlian a 

 közepén nem egyesülnek s a szeleket sem érik el. A végtest barnásszin-ke: felületen G— 7 linóm yv szerű 

 fehéres rajzzal, melyek néha jy szerűen szakadozottak. A lábak sárgiis-szitrkesek, az izek vi^gein barnulok, 

 elálló, hosszú szőrözettél. A has sárgásszürke, kétoldalt egy-egy enyésző l)a.ruás esikka.l szegélyezve. Meg- 

 lehetősen nyúlánk alak farkszerüen kiálló felső foni'ip;irral. 



A fejmell hosszúkás, módosan domlioru: a fejrész a mellres/.lu'Z kei)est keskenyedő, teteje elkere- 

 kitett, "a r:ig(>k ftdett kissé pofás; oldalról tekintve az egész la.posan ives , közepén egeszén végi" egy 

 fehéres szalag; a mellresz szelei fehéres szegelylyel, s e rajzok megl'elivi'i, ;iga,s szőrözett(il erednek (lásd I. kot. 

 IL tábla 33). A mellvert majdnem kerek, hátid hagymaszerűén hirtelenül csucsosod(), lapos es megfekvő 

 fehéres s evvel elegyesen felálló sötétes szőrözettél fedett. A rágok vaskosak, oldalról tekintve tövükkel kissé 

 a liomkdv előtt kiállók, barnásvtü'ösek, módosan szőrösek. Az állkapcsok szélesek, domborúak, agyag- 

 sárgások, elől elkerekitve, csak kiilsö szeleik fele szőrösök; az alajk négy.szögletes es szeles, barnás, az áll- 

 kapcsok felehosszát eri el. 



A tapogató karcsú, sárgás; vegize barnuló sertekkel elegyesen szíirös, hosszablj mint a szár és 

 terdiz együttvéve. A lábak elég erősek, szőrösek és hosszuk, sárgásszürkek (borszeszbeu vörösesek), az 

 izek vegén elmosódva barnuli)k, szőrösek igen gyéren inkább sertekkel mint tüskékkel f egy vérzettek; a 

 szárak alsó felén legfeljelib három pár sertetüske. A vegtest megfekvőeu szőrös, hossztojásdad. Mmá a ket 

 szemsor erősen behajló, nagyocska szemekkel : az alsó szemsor középszemei a homlok szélétől majdnem 

 akkora távolságra, a mekkora a középső szemnegyszögnek a magassága ; e középszernek a többieknél 

 valamivel nagyobbak; az alsó sor szemei egyforma távolságra egymilsti')!, az oldalszemek kissé tojásdadok; 

 a hátsó sor középszemei valamivel közelebli egymáshoz, mint e sor olda.lszeineihez. 



A zár egy terjedelmes vörösbarna köldök, melybe a legzöres felől egy nyelvalaku lemez benyomul, 

 mely azután ket oldalt es a nyelecske felől egy szeles keretbe foglalva evvel összeillik. 



Mertekek: í Törzs II — H >>% ebből 



fejmell ö-ő i> 



I lábpár 1(;%5 II 



IV » 20 ,) 



A lábak hosszaránya 4, 1, 3, 3. 



Bőven tápláló helyeken nagyobb példányok gyakoriak. 



^ valamivel kisebb, karcsúbb; színezete a nőstényével azonos. A tapogató hossza, bunkós es szőrös; 

 térdizen, oldalt, egy, szárizén alul egy erős fogacs ; a pikkely csúesosan kanalalaku. A nemzőresz kevéssé 

 kidagadó, egyszerű gyűjtővel, melyen elől egy tidokforma csavaros, vaskos es hegyes rész látható. 



Mertekek: f Torzs '.) '"/„, ebből 



fejmell 4 » 



IV bibpar -I'I I) 



Gyakran nagyolili : torzs l±ö '"/,„, IV lábpár i'.) '"/„,. 



17' 



