in. TUBITELAKIAE. 133 III- CSÖSZÖVÖK. 



GEN. 9. NEM. HISTOPON A. T H O r e l t,. 



{caTog = szövet, tiovzuj = esiuálni ; a szíivttre vonatkozik ) 



Síjn. 1809 — 70. Thorell «On Europ. Spid.» p. 133. 



A hátscS szenisor, felülről tekintve, egyenes ; az alsó szemsor lieliajló. A felső fonópár kétizű, végíze 

 árforma s a hengeres, vastag alaiiiznel róvideltb. Közepes nagyságon aluli alakok, melyek erdős helyeken a 

 mohában s elálló kergék alá szövik csöveiket. 



SPEC. ]. F.i.r. HISTOPONA TORPIDA. (('. K.) MEREV KÁRPITOSPÖK. steife l.appenspinne. 



(torpidus := mt'ic'V ; újiv látszik az Afialcuák ellentétjére értve.) 

 Síjii. Tr.jiri.r tiirpithi C. KocH «Die Araehniden» VIII, pas- IS. 



? Elöteste barna, világos kozepcsikkal es oldalszalaggal, mely a mellrész szeleit nem eri. Végteste 

 olajbarna, teglásvörössel elegyített, felszuie elején ket rövidke, vilagnsabb csíkkal. Liibai sárgásvörösek a 

 czombiik barnulok. 



A fejmell jid fejlett, iiindosau dnmboru. iiiellresze kerek: fejeresze jól elválasztott, majdnem pár- 

 huzamos oldalakkal, rajzait megfekvő fehéres sziirozet alkotja. A mellvert szivalaku, liarua, ; közepe elmo- 

 sódva világosodí'i. A rágok czomlivastagságuak vörosbarnások, módosan szőrösök, oldalról tekintve ekalakuak, 

 tövükkel igen kis mertekben kidomborodók. Az állkapcsok egyenesek, szelesek, elöl elkerekitettek, az alajk 

 szeles a rági'>k hosszát bőven erő. A tapogat(') karcsú, sárg;ís, czombja felső és alsó lapján füstös, a többi iz 

 legnagyobb részben füstös, a vegiz szőrös, oly hosszú, mint a térd és szár együttvéve. A lábak karcsuk es 

 meglehetősen hosszuk, sárgás-vörösek, a czonibok fel- es alszme füstös, a tölibi izeken sötetelib lehelettel. 



A szárak es másodvégizek alul gyéren albi, megfekvő, vékony es meglehetősen hosszú tüskékkel 

 fegyverzettek. A végtest hossztojásdad, eliil hátul tompa véggel, a fenut említett rajzzal. A has sárgás, az 

 oldalak l>arua szme által ha.tiiriilt, a fonok ebitt egy elmosódó sötétes foltpárral. 



Az alsi) szemsor lathatulag behajbi, középszemeinok távolsága a liomlok szelétől megfelel a középső 

 szemnegyszög magasságának, köze2>szemei az oldalszemeknel kisebl)ek. A hátsó sor egyenes, szemei majd- 

 nem egyenlőek s egj'forma távolságra, egymástól. 



A zár egy igen terjedelmes, majdnem kerek, vöröses koldok, melyben egy felieres, szeles majdnem 

 szivalaku es lapos lemez fekszik. 



Mertekek: ? Törzs 7 '"' el 



iiiiii 



fejinell d-i> » 



I láb[)ar >!"S II 



IV .. II 



A lábak hosszaránya 4, 1, 2, 3. 



E fajt csak egy ? példány után ismerem, a melyet nyár derekán Doroszlón («iHosszumegye« erdő) 

 kéreg alatt találtam, hol süi'ü szövetű, lapos, kerek, mintegy 6 "'/„i átmérőjű petebm'kát örzé. 



GEN. Kt. NEM. TEXTPJX. SUNDEVALL. 



(textrix ^r takácsní) ; a szövésre vonatkozik.) 



Si/n. IS33. SuNDEVALL «Ciinspectns Araclnii<luiii» pag. 1!'. 

 Viile : Thurell »Ou europ. Spiil.» p. l'öí. 



Az alsó szemsor kihajlo, a hátsó sor, melynek kozepszeiuei az oldalszemeknel nagyobbak, erősen 

 kihajló. A fejmell fejerésze hirtelenül felvetett ; a homlok a rágok felett kidül. A felső fonópár karcsú, 

 az alapiznel hosszabb. Közepesen alóli alak. 



