líl. TIIBITELARIAE. Í35 III. CSÖSZÖVÍÍK. 



si'Ec. I. KA.i. AClIiOECA IlAfíLTlNDlI. Tnoi:, llAílLUND TAlíASZTpriKJA. hagi.ünds feldspinne. 



(ll!i!,'hiiiil svi'il teniiészctliaiát tis/.tflettTe.) 

 Si/i). 1871. Af/rvccn Hdiilumlii Thorell «Rciiiarks» \\. 1C2. 5G.j. 



? Cserliíirna. Az clötest kcizepén egy deres csíkkal, a mellrész szélein hasonló szegélj'lyel : e rajz 

 elmosódó. A végtest tiiioiii , inegf'ekvö . sárgás es fehéres szőrözet által deresedő. A lábak egyszínűén 

 cserharuák. 



A fejmell vaskos; mellresze a fejhez képest terjedelmes, a fejrész elkerekített; oldalról tekintve az 

 elötest hátvonala majdnem egyenes, a hátgödröu túl a uyeleeske felé lecsapott ; a mellrész deres szegélye, 

 a lábak fekvésének megfeleli'ien (belső szelén), csipkézett (borszeszben e esipkcli barn;i ü szerű, csillagosán 

 oszló rajzok által határoltak). A mellvért cserl)arna, fehéres szőrözettél borított. A rágok, oldalról tekintve, 

 majdnem kórtvealakúak, tövükkel a homlok előtt tetemesen kiállók, cserl)arnák, fehéres szőrözettél. Az 

 állkapcsok kanálalakiiak, cserbarnák; az alajk nem éri el felehosszát a állkapcsc)knak, cserbarna, elől lapos 

 ívesen elvágott. A tajiogató cserbarua. szánin, feliil, tomott szőrözet között három sertetüske ; végize sűrűn 

 szőrös, rövidebb mint a szár- és térdíz együttvéve. A hibák erősek és hosszúk, cserharuák, végig szőrösek, 

 gyéren tüskések; a czombok alul fegyvertelenek; az első kibpár czombja felületén két tüske, szára alsó felen 

 i jjár — másod lábvégíze alsó felen szintén ket pár hosszú, megfekvő tüske. A végtest elől elmetszett kes- 

 kenyebb, hátrafelé szélesedő, h;itiil elkerekitett. 



A has sárgás deres, egyszínű. A fonók rövidek, vaskosak, majdnem egyenlő hosszúságúak; a felső 

 pár végíze kicsiny, csúcsos, fehéres. 



A két szemsor behajló. Az alsó szemsor középszemei a homlok szelétől oly távolságra, mely egy 

 szemátmérő kétszeresének megfelel ; e sor szemei egyforma nagyságnak, az oldalszemek alig észrevehetöleg 

 távolal)b a középsőktől mint ezek egymástíM : a hátsi') sor tetemesebben beh.ajló szemei egyenlő távolságra 

 egj'mástól. 



A zár egy villás, sötétbarna bemetszés, melynek sziira a legzőrés szélen kezdődik, ágai a nyelecske 

 fele állanak {\^) az ágak végeiben nyílnak a tojócsövek. 



l\íértekek : ? Törzs í» ";;„ ebb^'H 



fejniell '•>'■> « 



I lábpar . 10 .. 



IV » I i'--J » 



H* Kisebli, karcsú; egészlien sötétebb cserbarna. A tapogató czombja sárgás, a térdíz rövid, vasta- 

 godott, a száríz barnás a terdíznel valamivel h<isszabb es vékonyabli kiilső oldalán, elején, egy sötétvörös- 

 barna nynjtvány, mely a pikkely tcivehez illeszkedik; a pikkely rendes kanálalakú, barna; - megfekvő 

 fehéres szőrözettél bontott ; nemzőszerve kevéssé kiálló, sötét vörösbarna, s egy dióbei felére emlékeztető 

 hornyoltságot mutat, melyet sem nyujtványok, sem körmök nem jellemzenek. 



Mértékek : f Törzs C>-'> %, ebből 



fejmell -'7 « 



IV lábp:ir 11 



E fajt eddigelé csak ket ? és egy '-"^ példány után ismerem. A nőstényeket tavaszkor (május) az 

 apatini pagony «Gája« nevű erdőreszeben száraz levelek alatt találtam, a d" erdélyi s július Imnaplian Szász- 

 Vesszösön a nDuuibrava« nevű erdői részekben tabíltatott általam. A faj szövetet nem ismerem. 



