ill. TUBITELARIAE. 1,37 IH. CSÖSZÖVÖK. 



'" N;itiy()lili, lidssziilili liili;i,ldi;il i-s IiozhiűosmIiIi, IvlildiuisDi ii, hibakon IV'jlctt s/.i'ir(izcl.ti'I ; tdljlniyii-e 

 sötétéi)!) a iinstcnvnel. N(4i;i, vila.nns, ;i iiostcnyni'l Miit; ua.í^yolih, kcvéshbc fejlett szőrözettél. A tiipoLíiitó 

 kiiresu, liiuikrija kicsiny, csúcsos. A tii-il es sz;lriz e^yeiili") liosszusiiniuik, a teriliz va-sta^'oilott. a száriz 

 vekoiiyalil), alsó fejeii liosszu pillaszöroklíel : a. pildiely töve kerekiled, domlioru. vclic iieskeiiyeii es liossz;ni 

 kifutó, felszíne sertekkel elegyesen sziírös : neiuz()szeive, a,lulr(il tekintve, e.iív ^'yíirüszerü vorosliarna gyűjtőt 

 mutat, melynek lielseje SiLrij;a,sfelier, es a nielyluik oldMliiij teldiitve, e^y liánlszerű vöröses nyujtvány ;ill ki. 



Mertekek: c? Törzs II '«/„, ehh/i] 



fejmcdl n 11 



I lábjiiír I S-,^) » 



IV » |.'.-.^> » 



(E nagyolili Linniel a fej szelesre fejlett es k<'Veslilie imlios.) 



A legérilekeselili fajok egyike, melynek eleliuoiljat m;ir fenuelih (hisd I. kot. 111. t. (iO és szövege 

 az «Életmód« szakaszban) t;irgyaJta,in. 1 így latszik, hogy amagyar lellielyekeii a,z ivarok áttelelnek, tavaszkor 

 íi negyedik vedlést végrehajtják és azután szaporita,nak. A himek rendesen nagyohhak a. uíistenyeknel. mi 

 sajátságosnak látszik azért, mert állandó a jelenség, hogy a p<ikokuál liltalahan a Inm kevi'S esetben akkora 

 mint a uösteny, a legtöbb esetben azonban kisebb. A buv;irp()kiiál eszlelhet(i megfordított viszonyt leginkiibb 

 onnan magya,r;ízom, hogy a (' a, nőstény felkeresésénél a síirü vizi nciveiiyzet kiizött sok akadályra talál, 

 melyet csak eriisebb testalkatával győzhet le. 



Ismerem eddig erdélyi részekbi'il Szamosl'alvaról (K(dozsvár mellett, a sós tavak melletti pocsolyfik- 

 ból), Rzász-Vessziísríil ; magyar részekből: 1 )oroszli'iríil (Mosztonga vize) és a budapesti melegforrások 

 kifoly;is;Uiol, honnan l'r. AVissinger volt múzeumi s. őr szivessegeliől bírom. 



PAM. III. CSALÁD. DRASSOIDOE. ORZOK. meuohelspinnkn. 



{^^HKTanttac ^= t*»Kiii. la^^adozui ; a támaili't természi'tWJl véve.) 



"' ' ' 4 



fiEN. 1. NEM. ZOliA. (('. K.) 



{~(U/iiiq = lievc'S — a táiiiailíishaii ; Víilószíuülcf; a. laliak tVtíyveiZptéröl.) 



Si/ii. \>is. C. Koon «Die Aiaoliu.» XIV, p. III. |:til [ríH.) 

 Viele :Thoi:kll «Oh Liir..|,. Spid.» ].. IKl. 



A lábak tüskések. A két sor oldalszeinei közötti tiivo1s;ig nagyobb annál, a mely a két sor közép- 

 szemei között létezik ; a négy háts(') szem sora a-iinyira. kihajl('), hogy az egész szenicso]iort ink;ibli három 

 mint ket sorban állónak tetszik. Kis alak, mely leginkább bokrok tövén, lehullott levelek alatt Inirangolva 

 található. 



SPEC. 1. FA.J. Z()1!A M.\('l'LATA. (I'.i.ackw.) TAllKA l'AllDri yd'(')K. geflecktk i-ari.ei.spinnk. 



(iimi-nhita= foltcis, a ví'Ktcst t.-Lili!is;i},',áiúl véve) 



.S'///í. 1S:3.3. Hvriii riji- miu-uliitii Dla<'K\vai.i. «Cljaractcis ele.» |iaií lí^-'í, ^- ^cr. III. 

 Vide : Thüüeli, «líemarks» p. KiS. 



? Elöteste halavány világos-sárgás-testszinü ket barna hosszcsikkal. Végtesteiiek felidete halvány 

 világos testszinü liTirom barna foltsorral, melyek kozzul a, kiizepsí) a, vegtest eleje fele — a ket oldala, s a 



HERMÁN UTUi: MAU VAIH UtS/Ai; l'OK-FA l N \.l A Ili. H h: íf M A N i > 1 Tn : I : Ni 1 AHSS Sl'INNKN-KA U N A ill. ÍH 



