in. tobitei.ariak. 138 m- csöszüvÖk. 



végtest vége felé enyészik ; ük oldalak linóm li.inia pontokkal mintegy frecscsentve ; e pontok nelia résiintösen 

 sorakozva; a has vége felé gyéren álló liarna pontokkal. A iáluik világos sárgás testszíuüek, az flsii három 

 pár szára barnuló, a negyedik páré rendesen tiszta) ia.rn:i. 



A fejuiell csuesosan tojásdad, a csúcsot a fej képezi, mely a mellrészszel választék nélkül összeforrott. 

 A hátgödör hasítékos; közepe táján a mellrész magasabb a fejrésznél; a hátsó sor oldalszemeitíll két barna 

 sáv ered, mely hátrafelé kissé szétválva a nyelecskéig hatol, elég széles, külső szélén egyenetlen; a mehrész 

 szélei hajszáltinom szegélylyel. A mellvért kerek, világos sárgás-testszíu, fehéres szőrözettél. A rágok az első 

 lábpár czombjainál sokkal gyengébbek, rövidek, világosidí ; elölről tekintve tövükön egy barnás foltocskával. 

 Az állkapcsok egj^enesek, végeik elkerekitettek ; világosak; az alajk felkerek, magasságánál szélesebb, az áll- 

 kapcsoknak egy harmadát éri el. A tapogató sárga elég húsos, vegize és szára egyenlő hosszúságú, ik. 



A két első lábpár szára, alul C> — S pár hosszú, lefektethető és felállítható, láníTzsaszerü tüskevei, 

 melyek mindenike egy emelkedésből indul (11. köt. V. t. 100. r); e két pár szára barnuló, czombja felszínén 

 két liarnás hosszcsíkkal ; a negyedik bibpár szára és mTisodvi'gíze barna, ezondija hosszcsíkokkal s azonkívül 

 foltcjkkal díszített; a lábvégízeket barna gyűrűk választják el. A végtest hosztojásdad. 



Az alsó SOI', kevesebbre mint szemátmérőnyire a homlok szélétől, kisebb szemekből áll, melyek 

 jól Síjrakoznak ; kissé felüh'ől és elölről tekintve e sor könnyedén kihajli) ; a hátsó sor (inkább két sor) 

 négy szeme nagyobb s egy hátrafelé táguló, magasságánál szélesebb alapú trapézbe elhelyezet (e csojjor- 

 tositás a Lycosoidákra emlékeztet). 



A zár egy sárgásvörös köldök, mely egj' villás bemetszés által ( /) három darabra van osztva. 



Mértékek: ? Törzs íl-ií '"/„, <.bbr)l 



fejmell 2-4 » 



I lábpár 7 I) 



IV 1) 8-5 .) 



A lábak hosszaránya 4, 1, 2, ',]. 



ff Kisebb, karcsúbb, tömörel)!) rajzokkal és gyengébb fegyverzettel. A tapogató kicsiny, sárga; térdíze 

 a száríznél valamivel rövidéi)!» : pikkelye rendes kanálalakú, jól domború, mó<losan szőrös; nemzőszerve 

 egy sárgásvörös, feltojásalaku gyűjtőt mutat, melynek végéből — a pikkely csúcsa alatt — egy rövid, hnom, 

 horgos, vörösbarna köröm áll, tövén egy sertealakú, szinten vörösbarna nj'ujtvány indul, mely a g3'űjtüt a 

 pikkely belső oldala felöl bekeríti. 



Mértékek: ^ Törzs 4 w{„ ebbiil 



fejmell 2 » 



IV lábpár .... S-2 .. 



Válfaj : ? élénk Víirösessárga alapszínnel ; végtesteuck felszíne es hasfele sűrűn, élonk-cserharnán 

 elegyítve, úgy hogy s;ívok nem képződnek. 



E szép kis p()k mint nyári a,lak ritka s mindég barangolva található; leginkább a liokrok es fák 

 alján heverő száraz levelek alját kedveli, jelesen ott, a hol az alsóbb szintek nyirkosak, rothadásba átmenők 

 s így rendesen sok apró állatnak (Podura) tény észhelyei. Hálózatát nem ismerem. Úgy látszik, hogy az 

 áttelelő alakok közé tartozik, a mennyiben Dr. Horváth Géza t. barátom 1S71. január 5-én töl>l> Pachy- 

 gnathával együtt egy liarmadveillesű Zorát is talált Kassa környéken. Az apatini pagony Gája nevű erdői- 

 részeiből egy ivarérett hímet. bírok, melynek jobboldali tapogatója reproducált, pikkely nélküli, mig a 

 baloldali tökéletesen ivaréi-ett; valószínű, hogy a jobb palpust a második vedlés alkalmával veszte el úgy, 

 hogy a reproducált tag két vedléssel hátramaradt. 



Ismerem eddig magyar részekb(il : Doroszlóról, Ap.atinból, Orsováról, Snppanekről (Weseleb hegy 

 töve), Tokajból (<iKopaszii bokr.ii), líakaniazról es Kassáról. Válfaja Orsováról való. 



