III. TUBITELÄIUAE. 141 III- CSÖSZÜVÖK. 



(íkn. 3. NEM. ANYPHAENA. Sun n. 



(íJ(V'J^'«."/<y r= sziivetet fcllpoutani, iVjtL'iii; í'ultüuülili liálóz.at hiányára czéloz.) 



Si/n. 1833. SuxDKVALL «Conspectns Aruchniiluni» p. '_'ü. 

 Viile : Thoüell «Ou emop. Spid.'> p. 11-3. 



A vegtost luisfflen, a Icgzöres ulött egy kuklök. A luitsi') szemsor l)eli:ijlo. Az ;illkii|H-s(ik (loiiil)o- 

 ruak, semmi lieborpasztással. Egy alak. Leginkább fákoU;, jelesen tölgyfákon tartózkodik s a leveleken 

 űzi vadászatát. 



SPEC. 1. FAJ. .ANYPHAENA ACCENTT'ATA. (Walck.) -TEGYES BONTÓPOK. gezeichnete trenkspinne. 



(acceutus = a hangsúly je^e ; a vértest síitét jegyére vonatkozik.) 



Síjii. ISO'J. Ariiiitix nccctituntn Walckenaer uFaune Pari.s» II, pag. 226. 

 Vkle : Thoeell «RemKi-ks» pag. 201. 



? Elöteste vörösessárga, ket szeles, áttört, barnás csikkal. Yégteste szürkés, felülete közepén 

 világosodó, a központban egyXalaka liarna jegygycl. Zömök alak, szeles, kissé lelapitott vegiesttel, meglebe- 

 töseu karcsú voröses-sárga kiliakk;il. 



A fejoicll vaskds, mellresze szélesedő. kuloid)en a iVjreszszel összefoly(> : az egésznek a közepe világos 

 vörösessárga, ketfcbd a, szciiicktril eredő s végig futn ket szeles, l)arnas sáv által szegélyezve; a sávok a 

 mellrészen lielyen k()zón világo.s enyésző foltokkal; az egész kopasz. A mellvert körded, kissé doinliorodó, 

 szélein gyéren szoros ; sárgás. A rágok rövidek, az első lábpárrzombjánál gyeugel>bek, szőirösek, sötétebb 

 vörösessárgák, oldalról tekintve módosan résüntösen elöreállók. Az állkapcsok sárgások, egyenesek, elkereki- 

 tett vegekkel, belső szelők az alajkboz kcpcst kissé kivágott; az alajk sötétebb, az állkapcsok felehosszát felül- 

 nnilja. elöl keskenyedő elmetszett, közepe táján kissé hasas. A tapogatók sárgák; a végíz gazdagon szőrös, 

 oly bosszú mint a szár es te)-diz egyiittveve ; a szárizen felül néhány fekete serte. A lábak karcsúk ; 

 ezombjaik felül, száraik alul írketes, bosszú tuskekkel fegyverzettek ; az első pár szárán (ddalt, elöl két 

 tüske, alul ket p;ir tüske: valaiuennyi tüske l]arn;is t^ouibocskakbol indul. 



A vegtest széle.sen tojásdad, kissé lelapitott: basfele világosszürke; a fonók és a légzörés között 

 és közepe táján egy egyszerű bemélyedesü barántfekvíi kiUdok, melynek párkányán a szőrözet csillagszerűen, 

 vegevei a mélyedésbe irányozva áll. 



Az alsó szeinsor kibajlo, oldalszeniei kissf tojásdadok, közepszemei nem egeszén szemátmeWiuyire 

 a homlok szeleted ; a b.-itsó sor nnulosan bebajló, az alsón;U tetemesen hosszabb, középszemei közelebb 

 egymáshoz, nnnt az alsó sor k()zepszemeihez ; a ket sor oldalszeme liőven szemátmérőnyire egymástól. 



A zár egy vörösbarna keretbe foglalt egyszerű s hasitekszerű bemélyedés, mely a nyelecske felé 

 kissé tágul. 



Mertekek : ¥ Torzs S »'/„, cbli.d 



fejmell !■% » 



I labpar II 



lY » '.I « 



'^ Karcsú, hosszülábú ; a vegdest rajza éles; az előtest sávjai tetemesebbek; a has kíizepe és az 

 oldalak barnásak s az utóbbiak mintegy keretet képeznek a bátfél világos közepe körül. A sárga tapogató, 

 sajátszeríi fekete szőrözettél. A ezomli töve ebd előre irányozott, szakállszerűen állii, fekete, hosszú szőrökkel, 

 melyek tövüknél vékonyabbak; a szánz felületen egy hasonló szőirökből álló ecset (rendesen megkopva 



