111. TUBITELAIilAE. 142 III- CSOSZÖVOK. 



vagy letördelve) ; a terdíz legcsúcsáu S7.iutén néhány ilyen szőr ; a száríz külső oldalán azonkívül egy sor 

 hossza szőr, vegon egy kurta, liajlott, tompa és vörösbarna nyujtvány; a pikkely kanfilalakú, liarnás, 

 módosan szőrös; domború ; — nenizíiszerve egy kidagadó, felületen szemcsés gyűjtőt mutat, mely elölről 

 szélesen behasított s a beliasítás folytán keletkezett külső és gyengébb fél csúcsán . egy igen üuom, horgosán 

 görbült, vörösbarna, hegyes nyujtváuyt visel. 



Mértékek : c? Törzs C-ö "'/„, el)ből 



fej mell >> » 



I lábpár lö u 



lY I, II 



E fajt ívaréretten mint kora tavaszí alakot ismerem s rendesen tölgyfákról szedtem lerázás segít- 

 ségével, hol a leveleken lajijiangott, s leesés közben lábait úgy szelj elterpesztgette, hogy egészen laposan 

 felfeküdt. Szövetét nem ismerem. 



Leihelyei, magyar részekben: Doroszló, Bogojeva, Illók, Pancsova tavaszkor; továbliá Alsóhámor 

 (Borsodmegye) nyár derekán fejletlen állapotban, Budapest (Muz. gy. Pável .János a «Csillagvölgyböli) egy 

 fejlett ? juliusbau.) 



GENUS 4. NEM. CLUBIONA. Latreille. 



(l\).ioy = kfi,, ßiooj = élni, - ili.' lehet A>)(yfrfS = szivet. fi)ii<al, ^:?fíj(y = élűi ; Icsi'ármaztatíisa uem liiztoti ; Tuohf.i.i. h/OJ/Jtic: ^= 

 kalitkát tart valószinűnek ; mind a három az életmóilra találna, a menuyiheu e nem alakjai gya'aau az ágak levelein, szőtt zacskóban, 



tehát miutc^'y kalitUálian tartózkiiilnak.) 



Si/ii. 18()k Latkeille «Nduv. Dict. d'Hist. Niit.» XXIV, pajj; \?,k (ad part.). 

 Vkle : Thokell «On euroji. Spid.» j). 114. 



A hason semmi köldök. Az alajk két harmdát éri el az állkapcsok hosszának. A negyedik lábpár a 

 leghosszabli. Az eb'isoroltak egyedüli általános értekü ismertető jegyei e nemnek. Alig közepes nagyságú, 

 hosszúkás alakok, erős elötesttel, melyek különféle módon összesziltt vagy szövettel lioritott levelekben, 

 kérgek, sőt kövek alatt is lakn^ik. igen gyorsak, veszedelem perczében szökve hagyják el rejteköket s a 

 földre esnek, a nelkiil, hogy foiKtlíejtesliez folyaiiiodiKiiialv. .\ fajuk megkuloidiozteté.se szerfelett nehéz es 

 igen nagy gyakorlottság mellett biztos szemmerteket igriiyel. 



SPEC. 1. FA.T. CLIIIUONA t'OUTlt'ALIS (Wal.k.). KKIKÍEZO KAIjITr(')K. rinden-kafigspinne. 



(cnvtex r= coitieali.s = kéi>;i ; a taitózkodásiirúl.) 



t>i/ii. l!S(li!. Araiicii rorficalis Walckenaer «Fauu. raris» II, ji. tót). 

 Vide : Thoeell «Remarks» p. í2^5. 



? Elötest és állkapcsok vörösessárgák. A végtest széj) rajzzal : felülete elején és közepén egy bíbor- 

 barna, hasitekszerű csík, mely a vegtest közepe táján tübegyi-sre kifut, körülte a ter világos sárgásfehér és 

 szépen, csipkésen szegély eztetik a biliorliarna oldalak által, melyeknek a színe a fonók felett is összeér. 

 A has sárgásfehér. A lábak vörösessárgák. 



Jellegei: A hátsó sor szemei egymás között egyenlő távolságra. A fejmell hosszabb, mint a negyedik 

 lábpár szára és térde együttvéve. A negyedik lábpár szárán, fehil, semmi tiiske. 



A fejmell egy darabból va.ló, de a fejrész kissé keskenyedő, felülriil tekintve tehát kiválik, a, li;i.trés 

 kiu'ta, fekete; a mellresz szele i'iuom feketés szegélylyel ; a mellvert keskeny, oly szeles luint a harmadik 



