m. TUBITF.r.AniAE. 143 III. CSÖSZÖVÖK. 



láb cSiiíöje. A rágok -m eis,". lalipMr czoinlijtinál ali.i,' vastagaM.ak. (iMalnil tekintve tovnkt/il kezdve imuldsaii, 

 laposívcseii. nem terdszerüen kiaJlok. Az állkapcsok elöl modo.sau kipiczkásau szelescdök, az alajk rendes, 

 kissé hasas, mindkettő vörösessárga. A tapDgati'. sfirga. vegize kefeszeriieu szőrös, valamivel rövidebb mint 

 a térd ús szár együttvéve. A lábak aranyosak : a ket els/i p.ir végize gyenge talpkefével ; a liarmadik lábpár 

 szárán alul két tüske, minden ezumb feliileten negy-negy tüske, az első és második hibiirír sz.-iriin alul ket- 

 két pár tüske. A végtest el/il elmetszett, Initul esuesos, karesii. A foni)k, a vegtest vegeu állva, barmissárgások, 

 az alsó páv vastagabb. 



Az alsó sor közepszemei több mint fel .-itineWinyire a liomlok szelétől állva valami kevéssel távo- 

 labbra egymástól mint az oldalszemektől, a soi a kiliajhisra, bajlando ; a, liatsó sor szemei egyenlői távolságra 

 egymástól, középsői az alsó középsőktől csak valamivel kisebb távolságra mint amazok egymástól. 



A zár egy vonisbai-nás, szélességénél sokkal magasabb terese, melynek felső részéri fa nyelecske- 

 fele) egy vese alakú haránt benyomás, alsó szélén (a légzőirés szelén) ket kis kerek dudorodás látható, 

 iiielyliez a felső beny(ini;istol egy barázda vezet. 



Mertekek: y Tor/s 7 — S '",„ 



leiniill :! II 



1 lalipiir ."i-7 II 



1\" » S II 



d" Előttem ismeretlen. 



E ritka szepsegíi fajt csupán cs;ik egyszer gyüitöttem, mint kora őszi alakot : Selmeczbányán a 

 hires Kálvária hegveii, hol bazalt törmelék iilatt kevés széimban tartózkodott. 



SPEC. o. FAJ. CLUBIONA TRIVIÁLIS. (L. K.M. K()Z( ÍNSÉGES K. gewüunlicuk k. 



(ti ivialir r= kiizüiiséfíeB ; nz eliifnrilnlásiúl.) 



Sí/),, istl. Chihi,,),,! frii-hdis C. Kocn «Die .^racliu.™ X. p. l:;2. Tali. 3.59. f. Síi. 

 Viile : TiiiiKKi.i. «Iveiuiuks» ji. ^2-2'i. 



? Kicsiny. Elöteste vörösessárga, vég^:.este halvány szürkéssárga; kibai halvémy szalmasárgák; 

 szemei sárgásak. 



Jellegei: A hátsó sor középszemei sokkal távolabbra egymástól mint e sor oldalszemeitől ; kétszer 

 oly távol egymástól, mint az alsó sor középsőitőil. A negyedik lábpár iiiiísodvégize kétszer oly hosszú mint 

 az első lábpárnak ugyanazon ize. A fejmell \aJaiiiivel hosszabb, mint a negyedik lábpár szára a térdízzel 

 együtt. A harmadik lábpár szárán, alul, egy tiiske. 



A fejmell vaskos, egy darabból való, mellrésze alig széleseilői ; fejerésze a hátsó középszemek között 

 a lifitres fele kissé csatornásán behorpasztott, vörösessárga, a szemek terén gyengén sötétedő. A mellvert a 

 liarm;idik lábpár csípőjénél valamivel szélesebb, különben keskeny, hátul csúcsos; stórös. A rágok rövidek, 

 az első láhpár czombjánál sokkal vastagabbak, tiiviik duzzadt a homlok elíitt ki;illó, meglehetősen, szőrösek, 

 vörössárgák. Az állkapcsok s;irg,-isok, elől igen tetemesen lapátl'orm;in kiszelesedők, közepükön karcsuk, 

 együttesen lyraszerű kihajlásnak; sárgásak; az alajk valamivel sötetebli, domború. 



A tapogató sárgás; végíze tüskékkel elegyesen szőrös, nem hosszabb a szárnál. A lábak közül az 

 első pár aránylag rövidlíe, lalpkefeje egeszi'ii a ti'rdizig terjed. Az els/i lábpilr szárán alul semmi tiiske (?). 

 A vegtest kissé lelapított, elől elvágott, közei)én tul a legszélesebb, hatul csúcsosodó : fV'liilete elején egy 

 határozatlan vöröses foltocska. Az alsó fonéijiár a felsőnél vastagabb. 



Az alsó szemsor, a homlok szélére tolva, egyenes, szemei egyenlői távolságra, korulbellil szeiiiiitme- 



^ Az I. kiitet jegv/.ékélH.-u »('. jiitlk'UH" s3'uonyiii alatt rlt'isiu-dlva. 



