in. TinirTF.r, \i!i,\n. 148 lii. csöszüvök. 



valnanivfl röviilrl)!» uiint ;i tóril es szár eiiyiittveve. A l;ili;ik karcsiik, nein ciirii hosszuk; az ulsö pár másod 

 végízén, íiUil, egy pár, szárán, a,liil, ket pár hosszú, mefífekv/i tüske ; a második páron hasonlóképen ; a harmadik 

 pár szárán alul és oldalt két-ket tüske, a niásodvéí^izen köröskörül tiilih tüske ; a czombok felületen elöl 

 ■i — :5 tüske lia,rá,nt sorban e niö,u;ott Ivet hosszú tüske egymás mögött. A végtest hossztojásdiid. A kiálló fonók 

 egyenlő hosszúságúak, a felső piir csak felig oly vastag mint az alsó. 



Az alsó szemsor középsői szemátmérönyire a homlok szélétől, szemátraérönyire egymástól és az 

 oldalszemektíil; az oldalszemek nagyobbak; a sor egyenes. A hátsó sor az alsónál hosszabb, középszemei 

 egymás között oly távolságra mint az alsó középsők a hátsó középsőktől ; a szélsők a középsőktől valamivel 

 távobibbi'a.; a sor behajló. 



A zár egy világos-sárgás, közel négyszögletes térése, melyet old:ilt és alidnd egy vörösessárga keret 

 szegélyez ; e keret négy sarkán a})ró barnás dudorkák liítliati'il;. 



Mértékek : ? Törzs S-i '"/„, «dibrd 



fejniell ;l 11 



I lábpfir <)-S I) 



1\ 1) •? 



cf előttem ismeretlen. 



A negyedik liibpár példányomon hiányzik' s igy a reá vonatkoz('i jelleget hona lide Dr. Koon nt;in 

 közöltem, ki a fajt mcgiúzonyitá; e jellegek között azonban az is áll, hogy a hátsó sor szemei egyenlő távol- 

 ságra esnek egynaástól, holott példányimmal más a viszony, mit Thorell is észrevett. IMiudazonáltal Dr. 

 KocH e fajt pékbinyom ntán habozás nélkül annak momlta,, a minek leirtani: «01. terrestris Westr.» 

 Thorell e faj nőstényét nem ismeré. A zár mindciii'setre donti'i. 



Egy példiinyát Tokajból, a, «Kopasz «-begy köbfuiyaja.biM ismerem. 



SPEC. 7. FAJ. C!LUBT(mA COERULESCENS E. K. KKKLo K. Br.Xür.ienF. k. 



(oiicniloBcens — kéklő; a fiziuezctiűl.) 



Si/n. isfif). Cliibiona rocriilesccn.i L. Koch «Die .\r. Fam. tler. Drass.» p 331. 

 Vi.le : THdKELL «Remarks» p. Sái. (§ Cl. brevipes). 



? Előtcste barnásvörös. Végteste feketésl>arna. friss állapotba-n kéklő (a. szilva hamvára emlé- 

 keztető). Lábai vörösessárgák. Nagyobb alak. 



Jellegei : Az alsó és hátsó scu'ok szemei (soronk('nt) egymás között egyenlő távolságra. A fejniell oly 

 hosszú mint a negyedik bibpár sz;ira a tcnldcl együtt: a.z első lábp;ir niásodvégize fele hosszát teszi a 

 negyedik bibp;ir ugyanazon izének. 



A fejmell egy darabból vab'), mellrészében módosan szélesedő. A mellvért a harmadik lábpiir 

 csipöjénel vahimivel szélesebb, vörösessárga. A rágok teive vastagabli az első l;ibp;ir czoinbjánál, oldab'ol 

 tekintve a rágok ink;Uili Ívesen mint térdszerüen, de teteinest^n kialK'ik , vörösliarnák , gyéren szőrösek, 

 liliomán harántkarezoltak. Az állkapcsok vörösesbarnák, jelentéktelenül lapiczk;isak, az alajk hasonló színű. 

 A tapoga,to sárgás, végíze vöröslő, l)őven es tüskékkíd elegyesen szőrös, a szármil sokkal hosszabb ; a szár 

 belső oldalán két pár tüske. Az első két lábpár végízei talpkefével; valamennyi czomb felül négy-négy 

 tüskével, a harmadik hlbpár sz.ira, a,lúl, ^2 tüskével; a lábak a testhez képest vékonyodók. A végtest nagy, 

 az elötestnél sokkal szelesebli, hátul csúcsos. A fonók a test legvégén, környezetükkel együtt sárgások, a felső 

 ])ár vékonyai»!). 



Az alsó sor szemei majdnem szemátmérönyire a homlok szélétől, egymás között egyenlő távolságra, 

 mely egy szemátmérőnél valamivel kevesebb, a sor egyenes ; a hátsó sor hosszabb az alsónak lamnyedén 

 behajló, szemei egyenlői tfivolságra egymást(')l. 



