III. TIIBITELAKIVK. 1 /| ! ) III. csíiSZÍiVÍiK. 



A zi'iv s;ijrits,-i,i;<is ,-illú)t;ísn : i'oy li.-itrntrlc ii-:iii_vnzott. v;ist;i,L;t(ivü. IVliillci iiyuilvauy, iiiily iiuoiiiau 

 szőrös, a ve.neii pfili.u kft siiriiVisvörös, s/,("))-t,i>lt'ii lionla, kozf van l'n^liilva. 



i\Ifrti'kck : Í Törzs IS "';„, el)liril 



Irjuii II :','S II 



1 lal.apr !) » 



VI » II 



<f Eliitteni isnuTetleii. 



Mint tavaszi alakot egyszt-r lalallam l'alaiikaii a «( laja-Máiiílra» nf\ íi tailíirt-szlien t'u,y a. iViMon 

 heverő i'ahasali alatt. 



SPEC. S. FA.i. CLT'IIIONA LUTESt'l'A'S Wkstk. S.'UU4ÁS K. gk.liu.iche k. 



(Intens, iniifii Intcsceus — í>;n-ií;'is, jclrscii w s/.iiir/.i-tí t-U'niksé^' ói ti'lmt'-ln-n.) 



N'í/«. lll.")I. t_'ítil)ii,ii,t liilcscciifi Wee.sií. «Förteoku» etc. i>. Ü». 

 Viilc : 'riiciiaaj. « l'oiiiaiks'» p. 221. 



? Az clöhliinrl kisrlili Faj (S '";„; törzs), ar:ínyla;_; .í;y<>n,i;vlili cliitcsttcl. Elíiteste es.yszinü vönises- 

 sárga, sötétebb ragokkal. Végteste vörösessárga, kib.ii cinirl valamivel lialvanyalibak. 



Jelkígei : A hátsó sor középszcnici t;íviila!ilira i'gyiuastol mint az oldalszemektill ; az alsó sor szemei 

 egyenli") távolságra egymástól. A negyedig labjiar másodvégizének két harmadával hosszabb az első párnál. 

 A végtest szörözete sárgás. A tVjmclI oly hosszii, mint a. negyedik liib]irir sziira, a térddel egyiittvéve. 



Fejmelle szélességénei egy harmaddal hossz.abh, majdnem hengeres, eh'il ívesen elvágott, mellrésze 

 jelentéktelenül szélesedő), a í'ejreszszel összel'orrott, jelentéktelen hátressel. A mellvért keskeny, a harmadik 

 lábpár csipőijenel valamivel szélesebb és b/iveii kétszer hosszal)b, bi'iven szőrcis. A rágok az elsői láhpár 

 ezombjáuál valamivel vastagabbak, sötét sárgásvörösek, szemcsésen durvák, gyéren szőrösek, olilalr(d 

 tekintve, a homlok előitt terdszerüen kiáll(')k, vegőik előitt kőmnyeden bidiorpasztottak, egészben kissé ulöre 

 irányzottak. Az állkapcsok vöríisbarmlk, elől lapiczkás:ik , kozepökön karcsuk, jelesen külső oldalukról 

 nyergesen benyomottak külső végokon elkerekítettek, belső végokon kissé kimetszettek; az alajk vörösbarna 

 töve előtt kissé behorpasztott, hasas oldalakkal. 



A tapogató czombja, vilagossárga, a többi ize vöröses; a végiz bőven szőirös, oly hosszúmint a szár 

 és térd együttvéve. A lábak arányosak, vörösí^ssárgák, az első és máso(hk lálipáron tetemes, a. többin semmi 

 talpkefevel ; valamennyi czomb felül négy-négy tüskés; a harmadik bibprír szárán alul egy-egy tüske. A vég- 

 test hossztojásdad, a vegén csúcsos ; a fonók a végtest csúcsán, sötét vörössárgák, a felsők vastagsága alig 

 egy harmadrészét teszi az alsók vastagság.-inak. 



Az alsó szemsor egészen a homlok szélére tolva, rövidebb, szemei egyhn-mák és egyenlő távolságra 

 egymástól; a hátsó sor hosszabb, középszemei megkülönböztethetőleg távolabbra egym;istól mint a/, oldal- 

 szemektől s egymástól kétszer annyira mint az alsó sor középszemeitöl. 



A z;ir egv majdnem szivalaku vorosesbarmis, szőircis terese, mely a legzőires szelet eri s itt egy CO 

 alakú, felvetett keretű ki\ágrLst mutat, mely a ket tojéicső nyikLS:it korulíogja. 



Mértekek : Y Tiírzs S '";,„ elibol 



fejmell -l II 



I L'íbpár Ii"<í II 



IV » S.^ .1 



(f'Jinek m;isodvegÍZe Ű/i "] 



rf Igen karcsú, a vegtest a,z eli'itesthez képest kicsi, az ebibbi majdnem lien'_;eres : boss/u, clenk- 

 Víirösessárga lábakkal ; vörösbarna rágói tetemesen eliireir;ínyy.ottak, iieiii terdszerüen hajlok, az elsői labp:ir 



