III. TUBITELARI\E. 1 55 Hl. CSÍlsZÖvrtK. 



Mini liora. nyári .-ilalcof (juiiius, liiztos jx'liláiiyok) isincrfiii, l'lrdclylMil : Kiiliizsv;lrr('il : a. liarnás 

 változatot ina.tíyar rcs/.liol : llakainazrol. Aliiul a kct lulyiii a IVuik liujtjat zacskóvá szövi össze, hol a + 

 petéit is lerakja.. 



spKe. a. KA.i. CHIÜAC'ANTHIUM l'KNNYJ (Camuk.) PENNY H. pf.nnys h. 



(l'riiiiy .-ii];;..! (■■ini.V-7i-tl.:ir:'it tis/,li-li-tfic.) 

 .S'í//í ■ l'STI. Vliiri'riiiil liinin L'iiiiiiji, L'AMJuaUGH «Uii uew ;iud laie Diit. Spiil. in Tr;nis;ict. ut tlie Lm. Siic.» XW'lll. p. Tilvl. 



¥ Előtesteeskiliai l)arnássái'£;ák; végtestéiick a, fVliileteii i'S cni'sz liosszáu egy hasítékszerü, barniís- 

 vöi'()s esik, mely ii fonókat elcri es kétiVlíU zöldesfelier, ;iz oldalak íele elmosódó s sejtszerűeii erezett 

 szalagok által szegelyeztetik : oldalai olajzoldesek s ilyen a has közepe is, mely kétfelől igen halvány es 

 elii]os(')do. szinten sejtszi.')'iien erezett fehéres sza,l;i.gok köze foglaltatik. 



A fejmell rövid, oly hosszii mint a negyeilik kil)p;ir ferde es szara, egviittveve : oldalri'd tekint\e a 

 nyelecsketöl majdnem felkorheu emelkedő, sim;i, enyésző hátressel. A mellvert szeles, jiajzsaJaku, szelein 

 a esipiik aJhisának niei^feleli'i heuyom.-isokkal, í^yereu szíir(is. A rágok egyenesek, nyújtottak rezsüntösen 

 eli'ire irányzottak, az elsíi lahpa.r czomhjaniU vastagahliak, oly hosszuk, mint a. tapogató vegize, szára és 

 terdi' együttvéve, vörosharnidv, (ddalrol tekintve nyújtott ekaJakualv, s töviikkel alig valamivel kidoudiorodok. 

 Az állkapcsok karcsúk, végok elkerekitett, hipiczkás, közepököu keskeiiyehhek, sárgásbarnák ; az alajk, vasta- 

 godó tövei, ket harmadát eri az állkapcsok hosszának. A tapogató karcsú, hosszú, sárgás; ve.nize csúcsán 

 feketés, oly hosszú, mint a, szár es terdíz együttvéve. ^'alanK■nnyi liih vegizének a csúcsa feketedő; az első 

 lahj):ir legvége gyenge talpkefevei : a. kUialv majdnem kopaszok, a, másodvegizek gyéren Tillii tiiskekkel. 



A vegtest rendes toj.-isdajl, a fonóknak a. legvi'gen vak) alhisa. kovetkeztehen csúcsos, (ddali'íd tekint\"(:' 

 magas ívlieu emelkedett. 



Az alsó szemsor egyenes, kevesebb mint szemiitmerömvire a homlok szeletííl, a. kozepszemek köze- 

 lebb egynifishoz mint az oldalszeniekhez : a, liatso sor könnyeden beliiijlo, szemei egyenlíi t:ivolsagra. e.uy- 

 mástól ; a ket sor oldalszemei közös emelkedéseken, majdnem érintkezőik; a, hátsó sor középszemei távolabb 

 egymástól mint az alsó sor középsiiitöl. A zár egy egyszerű kis felkeret, mely a, legzőrés szelén levő, félkörű 

 nyilast köríti s magassiígáuál széleseblj. 



Mertekek : ? Törzs S '%, ebből 



fejmell 2-7 >> 



I lábpar I1-:í .. 



\\ « S-.j ;, 



c? Fejlett, szeles előtesttel. kisebb vegtesttel, a n/istenynel alig rovidelib; liibai hosszabbak. l!ag(')i 

 karcsúk, oly hosszuk mint az elsíl bUijiiii' első végize, vegeikkel szetterpeszkedíik, elénk vört'ises-sárgák, 

 fekete véggel es ily szinü, hosszú csiiiökörönimel; lesünti'isen és tetemesen elöreirányzothik. A vegtest színe- 

 zete, beosztásra a nőstényevei azonos, de sokkal élesebb és tüzesebb : a középcsik sötét bihorbarua, szegélye 

 narancssárga. 



A tapogató hosszú, sárga; száríze egy és egy félszer oly hosszú mint a terdíz, alsó felén szakálszeríí, 

 hosszú, de gyér szőrözettél ; külső oldalán, a végén, egy vr)rösl)a.rna, könnyedén befelé hajló köröm, melynek 

 csúcsa a pikkely töve alá ér, az ízek nem vastagodtak ; a pikkely laposan ka.nálalaku, barnuló, szőrös, töve 

 egy hosszú, lefelé hajló, keskeny nyujtviinyba fut ki, mely a szar iíülsö oldala, mellett megyén el és a szár 

 felebosszát eri ; nemz(")szerve vöréisbarna s alulról tekintve egy lapos, ii pikkely tuve fele kerek, elöl pedii; 

 kissé csucstisan kifuti'i gynjtrit mutat. 



Mertekek: cT Torzs 7-(i ";'„, ebbcil 



lejniill ■>'7 II 



I labpar I ;'.-S « 



I \ " 1 :>-ó „ 



