ni. TI'lUTELAlilAE. 163 UI. ISOSZliVOK. 



si-Kc. ^2. KU. ;\11('A1;1A l;.\l»l.\'rA. L. K. SIKíAIÍAS [<\ .strahlige g. 



(r:uliiis - .siiRár t-Rv ko/.|iiintl)ól ; ii fi'jiiK-ll c'siIlaKszfi íi .szi'Uiizctéiől.) 



N//». l.siili. .U/cri/7-( ntili.ihi l.. KdcH «J>i(.- Arachu. Fain. ilcr Di-a.ss.» pag. fö. 



í Elöteste vörösesl);irn,-is ; fejeré.siie fehéres pikkelyekkel Iwritott, melyek a mellrészeu hiit küllöszerü 

 su,L;arl)a traiKiruInek es szetíutiiak ; vei;ieste zöldes, zöld femzoiii;íiu-zczal, közepén \e\(\\i, egy lelier foltsor, 

 mely ii fonókig er s elöl egy rövidelib, közepén egy a hasig terjedíi, keskeny, fehér harántöv által kereszt- 

 szerüeu metszetik ; az oldiiL-ikhari, a kozepsö ov es fon(jk kozott, meg egy fehér folt ; az elsii rs második 

 lábpár czombja sötétbarna, a többi láb es illetőleg iz világos liarnássárga, a ezombok nemi sötétes, 

 elmosódó hosszcsikokkal. 



Jellegei : Az alsó szemsor szemei egyeulii nagyságúak ; a mellverten senniii pikkely. 



A fejmell hosszuk;is, keskenyedi") fejji'l ; a mellvert lia,nia.ss;irga, hossztojVisdail, kevesse fénylő. 

 A rágok pikkelyek nelknl, gyéren szőrösek. Az állkapcsok sárgásliariiak, haránt behorpasztással ; az alajk 

 valamivel sötétebb. A tapoga-tó karesu, czombja barnás, a többi iz sárga-, vegize alig rövidebb minta térd es 

 szár együttvéve. A két első lábpár czomlija erős, felületen 3 sertetiiskevel ; a hátsó párok szárain, alul, ket 

 igen Unom, elálló, inkább sei'te mint tiisku. 



Az alsó szemsor erősen behajlo, szemei egyenlő nagys;ígiiak ; a. há.tsósor l)ehajló, kozepsőii távolaljVira 

 állanak egymástól mint az oldalszemektől. 



A vegtest hosszúkás, kissé hengeres, ha.sfele szennyes-ola.jsargá.s, gyéren szőirös. 



A zár egy szélességénél Irnsszab terese, mely felső) — a. nyelecskefele álló — végen szivszerüen 

 kimetszett, a. legzr)res fele kissé összeszorulva, itt egy igen kis nyilast mutat. 



Mértekek: í Torzs . '!■• i- "'/„, el)bol 



fejmeli |-S » 



I l;ibp;ir I1-4- I) 



IV .) 4-S ., 



^ Előttem ismeretlen. 



E ritka szépségű kis pi')kot mint kora. tavaszi alakot (marc/,ius, apniis) eddig csupaii i-sak a (i(ind)os 

 melletti, a, fíunara iiező) ligeterdi) vagas:iból ismerem, hol a- korlia.dasna.k indult nyarfati)nkoK leváló kérge 

 alatt, rendesen hangyák társasagában fordul t'lő, de gyorsasága es kicsinysége miatt csak bajosan fogható 



sPEc. ;l FA.T. iíK'ARIA CINtTA. L. K. OVRS V. giktel g. 



(cini-ta " iivi'zett ; a vcV'ttst fi.lií;r rajzáról.) 

 .S'//)i. IStíO. Micciria ciiifla L. Kucii «Die -\aaclm. Faiu. der Dra.ss.» i)ag. 35. 



cl" Fekete; néha zohles néha semmi zom;inczczal. A vegtest elején egy hófehér harántszegély hossza 

 közepén egy hófehér harantov, mely az oldalakban legjobban kiftjezett. A lábak feketék, a. térdekben es 

 vegizeken nemi világosoilassal. 



Jellegek. Az alsó szemsor szemei nem egyeiihlek: a középsők nagyobbak. Az idső bibpar másod- 

 vegize nem tuskés vagy tuskés. 



A fejmell keskeny, hosszabb mint a negyedik lábpár szára es térde együttvéve, fényeslekete, kevés 

 fehéres szőrözettél, fejválasztek nélküli, táguló mellreszszel. A mellvert aránylag szeles-tojásda,d, barnafekete, 

 kevés szőrözettél. A rágok barnafeketek, oldalról tekintve, töviikkel térdszertten kiállók, hosszú szőrözettél. 

 Az állkapcsok mely belior[)a.sztással, vörösliaruafeketek, oly hosszuk mint a rágok. 



21' 



