III. TUBITELAIÍIAR. 165 ni. CS('ÍS;íövÖK. 



A ta|i(ip;ató fZdiiilij.'i li:miii, teid cs sziinze sárgásuk, ci^yeiilí) hossznságiiak, n szári/, kissé 

 vastagddotl. írlül v'j,y rnviil. vaskos, touipaliogyn, s;irL!,;is iiynjtv;itiylia kifutó, a ayujtv;iiiy a pikkely töve 

 climilioruságiiliciz alkalmazkiulik, a pikkely sarg;i.s, kaiialalaku, (Idinlinrusa.Líaval feliele litrilit<itt, neiuzöszerve 

 i.i;y uiódosan kidagadó, Siirga, domljoru gyttjt("), mely a pikkely iiret liitulti. 



Mertekek: -f Torzs W-i '"„„ eliliol 



fejiuell l'.") II 



l^ laliiKÍr ö (( 



? Ivarrrett ni'istenyt nem ismerek. 



E szép kis pókot mint Tiszi alakot csak e^'yszer takiltam, nagyoMi mennyiséglien ugyan, de csak a 

 hímeket ivarerett alla|)otlian, meg pedig Ruzsalicgy es Lykanka. (Liptii) kozott egy hatarjelzii kei alatt, hol 

 csöveik eL'v rak;isou iillottak. 



(lEN. 8. NEM. J )líASSUS. W A L V K. 

 (viiíi.' 'ini-;lssiii(liip.l 



Si/ii. lso,"i. Walckenakr «Talil. d'Araii.» pai;. Vi lad part.l 

 Vi'le : Thoreli, «Oii eiircip. Spid.» jia^. 11-7 



A liatres megvan. Az állkapcsok közepe liehorpasztott. A iiátsó Rzemsor, felülről tekintve, kisehh 

 na.'jyolili mertekhen hehajléi, az alsí'mál határozottan hosszal)!). A hátsó sor középszemei kördedek, egymás 

 fele díílve. ekigaziisuk (divt'i'.nentia) elörc irányozott. Az alsc'i fonojiar mindig valamivel hosszahb s tö])l)- 

 nyire vastagalih a felsőnél. A csipíikorom hecsa.porese mellett semmi lemez. A lal)ak hosszaránya állandóan : 

 í-, 1, 2, 1.5. Közepes es kisebb alakok, melyek nappal rejtve élnek, éjjel (vagy egyátalában a sötétben) baran- 

 golnak; hólyag alakú, síirü szövetű rejteket készítenek, a melyekben a nőstények a petéket is őrzik. 



srRc. I. KA.i. DIIASSUS (,)r A I ilMITNCTATl'S. (Lin.) NfXiYdODÜOS KAP('>r(')K. vikrcíbubige m. 



('|il.-itni'i-|)iliiotiUii 1= ii('';^y, I 'Iliit ; a \ú>^t''.-'t ^inlrcirril.) 



Si/n. 17."iN. Ainiii'.i i/ii,t,lri/iiiiirl,ii,i laNM; «Syst. Nat.» Kil. X, paL;. irli. I. 

 V'iile : Tmiiaii. •■ llcMLiaiks» p. ITli. 



í El(")teste vörösbarna, lábai valamivel vila.L;osabliak. Yegteste sotet egerszürke, selymes l'enyü. 



Jellegei: Az alsó szemsm- egyenes. A liarmadik lalipar szárán, fehil, semmi tiiske. A harmadik és 

 negyedik lábpár czombja fehUeten iiiírom tüske. 



Fejnielle vaskos, nagy, doiid)oru, fényes, szivalaku, keskenyedő) fejrésszel, lapos ; oldalról tekintve, 

 a hatvonal egyenes: a hátres meglehetősen hosszú, mindenik oldaléin héirom-három cseké'ly, csillagszerűen 

 a kibak frk' irányozott barázdával. A mellvért kissé visszájára tojéisdad : eléil valamivel csiu-sosa.bb mint 

 hátul: le,i;na.nyobb szélessége az (dsii labpar csipője hosszaságával igyenlő; vörösbarna, szőrös. A rágok az 

 elsi'i hibpar elsíidvégizénel hosszabliak, e labpar czoinbjáuál aligha vastagabbak, sötétvörösbaruák, gyér, 

 felálló szőrözettél. xAz állkapcsok harántbenyouiiisuak : kozepök táján es kifele majdnem sarokszerűen kihajlók. 

 vörösbarnák, vikigosodo vegekkel : az alajk nyeh alakú, egy allkapoesft luel keskenyebb ; eb'íl cdkerekitett. A tapo- 

 gató vege sotetvorosbarna. serteszerű szi'irozettel s neliany téiskevel, vegize oly hosszú mint a szár es térd 

 együttvéve. A lábak erősek, vörösbarnák : az első es második pár első végizen erősebb, a, tíibbi pár ugyanezen 

 izein gyengébb talpkefe. A vegtt'st elől elvágott, keskenyebb, hatul szelesedé) és Ívesen elkerekitett, felületen 

 a négy nagyobb ingodor ket sötétebb poutpár kepeben látható. A fonok hengerdedek, sárgások; a felső péír 

 az alsóniil sokkal ro\'idel)b, de alig valamivel gyengébb, 



