III. TOlilTELAIlIAK. 



i 68 III- CSÖSZOVí'lK. 



cT Kisebb, a kis végtestbez képest igen fejlett elötesttel ; a végtest elején egy lemezszerű, kopasz terese. 

 A tapogató karcsú, nem hosszú, czombja felületén, elöl, bárom tüske harántsorbau s egymás mellett, egy tiiske 

 ezek UK'igött: a ténl vastagságánál nem hosszabb, a szár a térdnél rövidebb, külső oldalán egy előre irányo- 

 zott, vaskos, szaruszer ü nyujtv;iuynyMf, mely oly Ik issza mint a szár maga és a pikkely szeléhez alkalmaz- 

 kodik ; a nemzöszerv elején, a pikkely esúesa alatt, egy befele k;inyaro(l('), rngószerií, vekmiy, sötetszinü 

 embolus látható. 



Mértékek : ¥ Törzs S »;„ ebből 



léjmell í-2 .> 



I lábpár lO i> 



II » U-I « 



III » '.1-7 .> 



l\ » \di » 



Ismerem erdélyi részekb(">l : KolozsváiTÓl, Mező-Záhról. Hosszutelkeröl, N.-Szebenből : magyar 

 részekből: Budáról (Muz. gy. Pável), Orsvváról, Doröszlóról. Az utóbbi helyen leginkább házakban tartóz- 

 kodik és télen át is található. Orsova körül nevezetesen a Graczkavölgy görgetegeiben tartózkodik. 



SPEC. A: FA.T. DRA8SUS MINUSCULUS. L. K. VIVYA K. zweiuí m. 



(iiiiiiusculus^ l)ic/,i ; !iz aluliról.) 

 Siiii. ]S('íC}. DrdüSiiii »iiiiiif:ciiliis L. KucH «Die Ar. Faiu. d. Drass.» ]i. 110, 



c? Kicsiny. Előteste és lábai barnássárgák. Vegteste olajbarnás, feliilete elején ket, hátrafele kissé 

 egymásfelé irányozott hosszcsikkal, ezek alatt tdbli , \ szerű ágrajzzal, e rajzok igen halaványak, elmosódok 

 s inkább foltocskákból mint vonalakból valók. 



Jellegek : A hátsó középszemek közötti köz kisebb az alsó középsők közötti köznél. Az első két 

 lábpáron gyenge t:ili)kefe, mely a hátsókon hiányzik. Az első és második lábpár egyeulít hosszúságú. A hátsó 

 lábpárok szárain felül semmi tüske. A fejmell gyér szörözete ágas szöröcskékböl való. Az alsó szemsor 

 könnyedén behajló. 



A fejmell szívalakú, eléggé domború, elől tompán elkerekitett ; hátrése tetemes s különösen előrefelé 

 a szemekig egy középvonással folytatódik, a hátréstől igen szembetűnő, küUoszerűen oszló ízomsugarak 

 (különösen borszeszben) láthatók, a fejrész töve felé, a középvímástól két "^ szerű vonás ágazik el. A mell- 

 vért sárgásbarna, szélesen - vértszerű. A rágok vörösliarnák, oldalnil tekintve vastagon ekalakúak, tövükkel 

 térdszerfien kihajlók, serteszőrösek. Az állkapcsok vörösbarnák, harántul igen tetemesen behorpasztottak, 

 szélesek, tövükön sarokszerüen kiállók, a nyelvalakú alajkat ( ) szerűen fogják körül ; az alajk az állkapcsok 

 hosszának -/a-át bőven éri. 



A bUiak hosszuk, elég karcsuk és szőrösek; az elsi'í pár fegyvertelen; a második hibpár raásodvég- 

 ízén, alul, egy tüske (példányomon) ; a harmadik és negyedik lábpár szárán és másodvégízén, oldalt és alul, 

 néhány tüske. A végtest keskeny -tojásdad, szélességénél hosszabb. Az alsó szemsor kevéssé behajló, középsíii 

 saját átmerőjöknél valamivel nagyobb távolságra a homlok szelétől s távolabbra egymástól (l)őven szemát- 

 mérönyire) mint az oldalszemektöl ; a hátsó szemsor könnyedén behajló, középsői szabálytalan alakúak, 

 a csak mintegy az előtest középvonása által elválasztottak, a sokkal kisebb oldalszemektől leghosszabb 

 átmérőjökuek megfelelő távolságra esnek. 



A tapogató barnássárga, tetemesen bunkós, szára a térdnél nem hosszabb s hosszúságánál alig 

 vékonyabb, elől, kissé a külső oldal felé, egy vaskos nyujtványt bocsát, mely tompavégű a pikkely tövére 

 felfekszik s a szár vastagságánál rövidebb. A ))ikkely kanálalakii. A nemzőszerv módosan doniborodó; 

 alulról tekintve, a gyűjtő előlfelől Vichasitott s e hasítás egy szabálytalan li:irdiilaku kiiiaji határol. 



