ni. TIIBITELAP.IAE. 172 III- CSí'lsZÖVÖK. 



Isimiviu eddii;, magyar rrszeldiöl : Doroszlórúl, Orsova köniyikí'rril, Mehádiáról (a ])amoclet 

 tömbjén egészen a Styubei és Sztana bogara magaslatig), ( )-Ogradena (Csukár máre szikla görgetegei), 

 Báziásról, Siítdralja-Ujlielyröl, Alsó-Hámor (Borsod), Uj- és ( )-Hntta (Borsod), L_ykaiik:íról (Liptó), Pécs 

 vidékéről (Muz. gy. Erivaldszky és Pável János), ]>uda vidéke (Muz. gy. Pável János). 



.SPEC. S. FA.j. DKASSUS ANGUSTIFRONS. Westb. KERKENYFEJU K. schmalkopf m. 



(nufniKUis — frous = koslifiiy liomlnk.) 



Si/ii. ISOl. Drassiis aiii/ufilifroníi Wkstring «Ar. Snec.» paR. .'!i-9. 

 Vide : ThiiRf.ll «líem.arka» piif?- 185. 



? Elötéste vörösessárga ; lál)ai basonló szinüek, végok felé kissé sötétedök. A végtest sárgás, 

 gyéren álló feketés szíirökkel. 



Jellege : A szemek k(")zépcsoportja> szélességénél majdnem kétszer magasabb ; a hátsó szemsor 

 erősen liehajló. 



Fejmelle szívalakú ; fejerésze igen keskenyedő, oldalas kávilk illtal, melyek a liátrés felé ki és össze- 

 futnak, mintegy ékalakra kiemelkedő ; a mellrészen csillagszerűen elosztott, a lábalc fekvésének megfelelő 

 inliiibb gödríik mint barázdák; oldalról tekintve, az egész a liátrés táján a, legmagasalili, a. fej IV'le majdnem 

 egyenes és igen módosan lefelé tartó hátvonallal. A mellvért körded, vtivösessárga, kissé domborodó és igen 

 gyéren szőrös; a csípők előtti l)enyomások alig kivehetők. A rágok vörösessárgák, az első lábpár czombjáuál 

 sokkal vékonyabbak (körülbelől ^/a-szer), oldalról tekintve tövük kissé kidomliorodó s e mellett módosan 

 eKire irányzottak, elég szőrösek s a szőr — tövükön — hosszú. Az állkapcsok sárg;ik, elől elvágottak, közepök 

 táján igen kihajlók, módosan haránt benyomásnak, az alajk valamivel sötétebb, nyelvalakű, azoknak fele- 

 hosszát csak kevéssel múlja felül. A tapogató vörösessárga, végizc sötétebb, húsos, hosszabb a szárnál és 

 valamivel rövidebb, mint a térd és szár együttvéve, különben bőven feketés szőrökkel ellátott. A lál)ak 

 vaskosak, az első két pár valamivel erösebli, végízén tetemes talpkefével, mely a háts(') párokon igen gyenge. 

 A két elsí'i pár czoml)ja felületén három fekete tüske, melyek közül a felső kissé előre-oldalt áll ; a harma- 

 dik lábi)ár felületén hét tüske, egy legalól és három-három felette es egymás felett harántsori lan ; a negyedik 

 páron négy tüske, kettő a végén, kettő ez alatt és egymás után ; a két első pár többi ize fegj'vertelen ; a 

 harmadik jjár szára felül egy tüskével, oldalt és alul több tüskével : a negyedik pár szára csak oldalt és alul 

 tüskés ; a- ket hfitulsó láhpár m;isodvegizei tüskések. 



Az alsó szemsor liehajló; középszemei feketék (nappaliak), kerekek és nagyobbak, a homlok szélétől 

 szemátmérőnj'i távolságra : a többi szem (valamennyi) élénken opalizáló (éjjeli); az alsó sor oldalszeraei 

 tojásdadok, a középsőkkel majdnem érintkezők, a középsők egy fél szemátmérönyire egymástól ; a hátsó sor 

 erősen behajló, középszemei szabrilytabin (0) al.'ilcuak, nem távolabbra, egymástól és a kerek oldalszemektől, 

 mint az alsó sor középszemei egymásti')] ; a ket sor oldalszemei igen közel egymáshoz, de nem érintkeznek ; 

 az alsó középsők a felsíí középsőikkel egy oly négyszögbe elhelyezettek, a mely szélességénél majdnem 

 kétszer magasalib. 



A zár egy vörösessárga-, félkerek terese, mely a nyelecske fele egy vörösbarna — szerű vonás riltal 

 van határolva, lielsejéhen pedig két vörösbarna ^\ alakú es állású rést mutat. 



Mertekek: ? Törzs 8 '"/„, ebbőd 



fejmell 3 » 



I lábpár 7-2 » 



IV » ()■[> » 



c? Előttem ismeretlen. 



Egyetlen ivarérett példányomat mint nyári alakot, Alsó-Hámorliól (]5orsod) birom, hol a hatal- 

 mas mészsziklák egy szűk résében tanyászott («Szinva») és csak jobboldalának két első lába s a tapogatók 



