III. TUniTELABIAE. 176 HI- CSöSZÖVíüK. 



feketék, közös emelkedéscu állva, sokkal távolablt állanak egymástól, mint az olclalszemektöl ; a hátsó sor 

 középsői az alsó középsőktől távola! )l)ra állanak mint a hátsó középsők egymástól; a két sor oldalszeme 

 alig kisebb távolságra egymástól mint az alsó középsők a felső középsőktől. A zár egy vörösesbarna, majd- 

 nem hossznégyszögletes terese, közepén egy lyra alakú betéttel, mely szélességénél magasabb, s széles 

 alapjával a légzőres felé áll (i^). 



Mertekek : ? Törzs 9 '"j„ el)l:>()l 



fejmell 4 » 



I lábpár S-8 » 



IV » 10 .) 



rf Előttem ismeretlen. 



Petebm'ka 9 "v„j átmérőjű es tetemesen domború, rózsásszíntt ; lapos oldalúval rendesen a kövek 

 aJjfira van erősítve. 



Ez az alak megfelel a Prosthesima subterranea L. Koch alaknak, lásd : L. Koch «Die Ar. Eam. der 

 Drassideni) p. 170, Taf. VII, fig. 1 10. 



Változat : P. Petiverii var. petrensis C. Koeh (?) Syn. P. petreusis L. Koeh «Die Ar. Farn, der 

 Drassideni) pag. 167. 



(Lásd: Thorell dPiem. on Synon.« pag. 194 sul) «Melanopliora petreusis.») 



Kisebb, valamivel világosabb lábakkal. A zár lyra alakú betétje magasságánál széleseblj (<^). 



Mértekek: ? Törzs. .' C-ő "% ebl)ől 



fejuiell -2-7 '> 



1 lábpár (i"7 I) 



IV 1) /--j I) 



Peteburka 8 "^',„ átmérőjű, keveslibe doml)orú, rózsaszínes. 



j\Iint nyári alak a P. Petiverii eddig a déli részek hegyi alakjaként mutatkozik s ismerem a Mehadia 

 felett uralkodó Damoclet tömbről, úgy a bükk tenyészöveböl, mint a Damoclet legcsúcsáról is, mely a bükk 

 tény észövének legfelsői)!) szelét kéi)ezi ; mindenütt kövek alatt tartózkodik s a míg nem őrzi tojásait, igen 

 sebesen menekül. 



A P. Petiverii v. petrensist szintén mint hegyi alakot ismerem, 8.-A.-Ujlielyről, Alsó-Hámorból 

 és Diósgyőrből (Borsodmegye). 



SPEC. 2. FA.i. PROSTHESIMA OBLONGA. (C. K.) HOBSZT'KAS (ÍY. i.an.íliche t. 



((ililoiiga^hosszűkáa ; a karcsú alakról.) 



Si/ii. íüií. (:') Mclaiiophora (!) oblüiii/a C. Koeii in «ílerr. Schaff. Deutsclil. Ins.» 120, -2?,. 

 Viele : L. KoCH «Die Ar. Farn, der Drass.» !>. lüi. 



? Barnásfekete. Lábai sötétvörösbarnák, a czombokban kevéssé áttetszők, a csípők kissé világosabbak. 

 A hason a légzőres feletti rész vörös!)arua. 



Jellegek : A hátsó szemsor középszemei valamivel kozelelibre egymáshoz, mintáz alsó közéjjsők 

 szintén egymáslioz ; a hátsó középsők a hátsó oldaliaknál nem nagyobbak. Az első lá!)pár elsőd végízével 

 hosszabb a másodiknál. A negyedik lábpár másod vegízével hosszabb az elsőnél. A fej mell oly hosszú mint 

 a negyedik lá!)pár szára és térde együttvéve. A ragokon hosszú serteli. 



A fejmell szívalakú ; fejerésze a mellhez képest csúcsosodó ; hiitvonala, oldalml tekintve, vízszintes, 

 egyenes, hátúi a nyelecskére leliajli'i ; a. hátres tcitemes, az izombarázdák gyengék. A mellvért szélesen körded, 

 vörösbarna, szemcsés, módosan szoros. A rágiik liarnavörösek, oldalnd tekintve kortvealakuak, tövükkel 



