in. TUBITELARIAE. 18/ Hl. CSÖSZÜVOk. 



Az egj'etlen, igen csonka, de jellemző részeiben í'cltiin(") iiéldányt, Orsovii mellett az AUion hegyen 

 találtam. Júniusban ivarerett. Dr. Kocli Lajos a faj ujságrit elismerte. Megjegyezem, liogy e faj a Pr. Alli- 

 ouica fajhoz, melyneli csak himjet ismerem, nagyon közel áll ; a, különbség az első lábpár másodvegizeu 

 álló tüskékben fekszik. 



SPEC. 16. FAJ. PEOSTHESIMA NIGIÍITA. (Fabr.). FEKETE GY. schwarze t. 



(uigcr = fekete ; a színezetről.) 



Si/n. 177.J. Artinca lűijrita F.abricius «Syst. Eut.» p. 432. 

 Viilp : TmiRELL «Eemai-ks» p. 109. 



■? Elöteste fekete; vegteste fekete-fémfenyű, szürkessárga, rövid, egyszerű szőrökkel gyéren 

 bontva; a ket első lábiiár vége sárga, a hátsó lábpároké vörösesbarna, a többi ízület fekete. 



Jellegei : A hátsó szemsor középsői oly nagyok mint az oldalszemek, valamivel közelebb egymás- 

 hoz, mint az alsó szemsor középsői szintén egymáshoz. A ragokon finom, hosszú sértek. A negyedik lábpár 

 egy első vegizzel hosszabb az első párnál. A fejmell oly hosszú, mint a. negyedik lábpár szára és térde 

 együttvéve. A lábakon semmi talpkefe. 



Az alsó szemsor behajló, középszemei kerekek, oldalszemei kördedek és nagyobbak ; a középszemek 

 egy közös dudorou elhelyezve, alig szemátmerőnyire egymástól, az oldalszemeket a középsőktől csak egy 

 keskeny köz választja el ; a hátsó szemsor egyenes, középszemei közelebb egymáshoz mint az oldalszemek- 

 hez, kördedek, egymásra dűlök, oldalszemei kerekek, dudorokon ülve ki- és hátrafele tekintenek. 



A zár egy szivalakú kis terese, a kimetszéssel a nyelecske fele fordítva — a ket karajnak megfele- 

 lően ket barázda nyomul be A szerűen a légzőrés felől. 



Mertekek, í : Torzs G "';„ 



fejmell l2 « 



I lábpár 5'3 » 



IV » 7 1) 



-f Előttem ismeretlen. Dr. Koch L. ki C)rsov:iról említi i «Drassideni> \\. 171) — 1S:2) a tapogatót így 

 Írja le «a második íz görbült, végen vastagodott, felületen a felső fi'len egy hosszú, felálló tüske, a vegén ket 

 rövidebb tüske ; a harmadik es negyedik íz egyenlő hosszúságú, iiz utóbbi külső oldalán egy fölfelé görbült 

 nyujtványnyali). A mellekelt rajz szerint e nyujtvány hegyes; a nemzőszerv egy sarli'ialaku íinom embolust 

 mutat, melylyel szemközt s részben alatta futva, két nyúlánk, hegyes tartó fut. 



Egyszer találta Frivaldszky János Pécs vidéken (Muz. gy.). 



GEN. II). NKII. GNAPHOSA. (LATI!.).' 



(j'V)'/-~T(i) = inare/.iiiJiíolui ; a támadás lievesKéiíéiül.) 



Syn. 18Ut. Latreille «Nouv. Dict. J'Hist. Nat.» XXIX, p. IMt. lail part.l. 

 ViJe : TiiDRELL «On Euiop. Spiil.» p. 149. 

 (1867. Tliysa Kimpelex «Vorh. d. zool.-ljot. Ges.» 1867. ji 607.1 



A hátsó szemsor határozottan kiliajln ; a ket sor oldalszemei mindig távolabl) egymástól mint a ket 

 sor közéíJsöi szinten egymástól. A csipőköröm becsapórésének hátsó szele fogacsolt lemezzé kinyújtva 

 (kivéve a Gnaphosa nocturna fajt, melynél egj' vaskos foggá van alakítva). Az állkapcsok beliorpasztottak. 

 A has többnyire pikkelyekkel vagy ágas szőrökkel fedett. Két bordás köröm, semmi sámjaköröm ; a talp- 

 kefe mindig megvan. 



Sötét helyeken, mint pinczékben, kőrakásokban, moha alatt stb. eli'i, a világosságot kerülő alakok. 



' Azelütt a C. KotH által íelálütutt rytluuiissa, melyet Thohell k1. li. a Latreüle-ftle légibb eluevezúsio vezetett vissza. 



