III. TUIilTELAEIAE. 1 88 DI. CSÖSZOVÖK. 



SPEC. 1. FA.J. GNAPHOSA LUCIFUGA. (Walck.). ÁLN(JK MAKÓL'(')K. falsche reissspinne. 



(IiK'ifu^a^z: fénylíeiíiU") ; a tat tózkodáfiról.) 



Sijn. 1803. Ai-iiiiiii liirifiiijii Walckionaer «Fanii. I'ai-.» II, p. 2i''2. 



Vide : Thorell «Remarks» p. 1S7. 



18G7. Tliysa pytliouissaeiormis Kempelen 1. c. p. (S07. ' 



? A fejmell i^c-n sötét-vörösbarna, fénylő. A végtest fekete, nem fénylő. A lábak feketék, czombjaik, 

 kisebb-nagyobb mértekben vörösbarniik vagy barnásvörösek. 



Jellegei : Az alsó szemsor szemei nem egyenlő nagyságúak, az oldalszemek nagyobbak. A fejmell 

 széle karimás. A has pikkelyekkel és szőrrel elegyesen fedett. A harmadik lábpár szára felületén semmi tüske. 



A fejmell igen vaskos; széles, elől elkerekitett fejjel, a lionilok szelén egynehány sertével, a hiitrés 

 előtt és mögött meglehetős szőrözettél ; a hátrestöl a lábak felé több barázda vonul s egy sekély csatorna, 

 oldalt, a fej elválasztását is jelöli ; oldalról tekintve, a hátvonal igen laposan íves, a hátgödrön túl hirtelen 

 lecsapott, a fej elején kerekdeden lekonyuló. A mellvért paizsalakú, szóles, rőtliarna, bozontosán szőrös. 

 A rágok vaskosak, az elsíi lábpár ezombjánál vastagabbak s ugyané lábpár első végízénél valamivel 

 hosszabbak, tovüldiel a honilok elíitt cs terdszerüeu kiállva, függőlegesek. Az állka2ics<ik sötét vörösbarnák, 

 résüntösen-harántbenyomásuak, igen szelesek s közepök táján, kifelé, sarokszerüen kiállók ; végeikkel az 

 alajk felett tetemesen összehajlók ; az alajk nyelvalakú, közejie táján kissé hasas. A tapogató vaskos ; 

 czombize barnásvörös, a többi íze feketés ; a végíz serteszerü szőrözettél és elegyesen néhány 

 tüskével fegyverzett, oly hosszú, mint a térd és száríz együttvéve. A láliak vaskosak, végig durván- 

 szörösek, erős fegyverzettel ; a czombok felülete 2 vagy több tüskével ; a két első lábpár végíze erős talpke- 

 fével; az első lábpár szára, alul a vége felé, két tüskével, a másodvégíze közéjbe táján, egy tüskével, vagy egy 

 tüskejiárral ; a második pár hasonlóképen ; a harmadik pár szára, alul, három pár, oldalt három tüskével, 

 a negyedik jiár hasonlókéiien ; a harmadik pár szára., alul, három piir, oldalt három tüskével, másodvégíze 

 alul szintén három párral, oldalt és felül még néhány tüskével; a negyedik lábpár hasonlóképen. 



A végtest elől lapos-ívesen elvágott s valamivel keskenyebb mint felehosszán túl ; hátul elkerekített, 

 kiálló fonókkal ; a hason két egyenközü hosszbarázda. Az alsó fonópár hengeralakú, hosszal)b és vastagabb, 

 a felső pár kissé csúcsosodó, vékonyabb. Az alsó szemsor igen csekely.mértékben bohajló, két közéj)sö szeme 

 fekete (nappali), oldalszemei gyantasárgák (esteli), a középsők l)őveu szemátmérőnyire és távolabb egymás- 

 tól mint az oldalszemektöl, az oldalszemek kissé kördedek s oly távolságra állanak a homlok szélétől, mely 

 nagyobb átmérőjük kétszeresének bőven megfelel ; a hátsó sor erősen kihajló, középszemei laposak, tojásda- 

 dok, opalizálok, oldalszemei gyantasárgák, kerekek, a sor az alsónál sokkal hosszabb, középszemei kevesebb 

 mint félátmérőnyire egymástól és két átmérönyire az oldalszemektől ; az alsó és hátsó középsők közötti 

 tér megfelel annak, a mely a hátsó középsők és hátsó oldalszemek között létezik. 



A zár az állat állapotjához képest kissé változó, de tércséje mindig tojásdad, néha kissé hasas ; e 

 térése közepében, a nyelecske felől, egy sárgásvörös, nyelvalal\ú nyújtvány látható, mely harántrovátkolt s 

 oldalt két sima, koll)ászalakú lemez által határoltatik. 



Mértekek, ? : Törzs IS "'/„, e])lHÍl 



ífjmell l'-l 1) 



[ liibjjár Kii) 



IV .) 17-.S .. 



A lábak hosszaránya: 4, 1, -1, 3. 

 Kisebb pieldányok gyakoriak. 



f^ Kevéssel (néha sokkal) kisebb, karcsulil) végtesttel. Színezete a níístenyevel azonos. A tapogató 

 módosan fejlett, nem éppen feltüníien vastagodott ivarszervvel; térd és szárize egyenlő hosszúságú; az utóblii 



' Lásl liátiáMi. 



