III. TDBITELAraAE. 191 HI- CSÍÍSZÖVí'lK. 



SPEC. i. FAJ. (iNA?H(_)SA FUM()S.\'' (C. K.). FUSTOS M. KAt:cni«F. ii. 

 (fiiiuosa = f üstiis ; a szíuről.) 



Si/n. I!S43. Píjílionissti fiíinofia G. Koch «Die Aiacliuiileu» X. p. IIS. 

 Vidc- : Thorkll «lieiuaiks» p. 102. 



? Elöteste vörösesliarna. olajliaruás szőrözettél; n vi'Ljtest ulajliarna,. Lábai vilaj^osabli olajbarnák, 

 oklalaikon ve,ü;ig kormosodók. 



Jellegek: A középszemek hritralV^é kissé szélesedi") négyszögben; az alsó sor oldalszemei a közép- 

 sőknél naLiViibbak. .\ frjnifU pnrkányszeríí. keskeny szegelylyel (niargine tenni Thorcll, llimdlíante L. K.). 

 Az első lálip;irok szárain, alul, egy-egy tüske. 



A fejníell szivalakú, fejerészc keskenyed(") ; oldalról tekintve bátvonala egyenes, vízszintes, hátul a 

 uyeleeskére lehajló. A mellvért körded, vörösbarnás, kevés szőrözettél. A rágok barnásvörösek, vaskosak, az 

 első lábpár elsődvégizenel alig liosszal)bak, kevés serteszőrökkel ; oldalrdl tekintve k(irtvealakuak, tövükkel 

 erősen kidomliorodók. Az állkai)esok világos barnásvörösek, végeik felé kissé világosodok, haránt beborpasz- 

 tottak ; az alajk majdnem körded egj' állkapocs félnél nem keskenyebb s az állkapocs hosszának két harma- 

 dát bőven eléri, az állkapcsok által ( ) szerűen körülfogott. 



A tapogató olajbarnás, végíze alig valamit füstösöd/i, mc'idosau szőrös, kevéssel rövidebi) mint a térd 

 és szár együttvéve. A lábak elég hosszúk és erősek, végeik karcsúk; az első és második pár szárán, alul, a, 

 vége ])els(") oldalán egy-egy vékony tüske; a másodvégiz hossza közepének belső oldalán szintén egy tüske ; 

 a harmadik kibpár térde belső oldalán egy tüske, szárán, felül, egy tüske, mindenik oldalán ket-két tüske, 

 alul haroni par tüske. A végtest kissé lapított, elől kissé keskenyedő, luitul elkerekitett : mgödrei jijl 

 kivehetők. Az alsó szemsor könnyedí'ai bdiajh'), közepsíii körülbelül három átmerőuyire a homlok szelétől, és 

 egy átmérőnyire egymástól, az oldalszemektöl pedig alig felátmérönyire : az oldalszemek tojásdadok, a 

 középsőknél nagyobbak ; a liátsí) sor ercisen kihajh') ; a hátsó szemek meglehetősen egyenlő nagyságúak, a 

 középsők laposak, közelebb egymáshoz mint az oldalszemekhez. A hátsó és alsó középsők által alkotott 

 négyszeg hátúi tágult ugyan, de a hátsó középs/ik közötti k<)z kisebl) az alsók közötti köznél, ellenben a hátsó 

 középsők nagyobbak az alsó középsőknél. 



A zár egy ( ) szerű keret által kétfelől kerített vörösbarna terese, melyben a uyelecske felől egy bar- 

 nássárga, nyelvalakú, kicsiny betét (nem hosszlemez) látható ; a keretnek a légzörés felé álló végei dndorokká 



alakultak, fenvh'ik. -,r i i i - r,, - ,,., 



Mertekek: í lorzs / ";„,, ebből 



fejmell 3 » 



I lalipar 11 » 



II » • . . . Ö'Ö 1) 



III » 5-2 » 



IV » í; » 



^ Előttem ismeretlen. 



Ez érdekes fajt, melynek azonossága aC. Koch-féle iifumosa» alakkal meg kétséges, melyet azonban 



példányom szerint úgy I)r. Thorell mint L. Koch is fenntartással (ifumosÚDuak mondtak, mint kora nyári 



alak a S.-A.-Ujhely melletti «KopaszD hegy kövei alatt fordul elő. Lábfegyverzete azonos a G. lapponum 



L. Koch fajéval, melytőil azonban már a szemállás által is különbözik. 



SPEC. 5. F.W. GNAPHOSA DOLOSA. n. sp. CSALÉKONY M. tri oeiusche e. 



(tlolosa = csalfa, csalékony ; ugy az óletmóilia mint az alakiokouságra is czéloz.) 

 (VII-(,lik táliki, Ifi", a szouesoiioit, /) J Ziirja, c ,-f taiiogatója oldalról, (/ u^'yauaunak Ufinzönzer%e alulról, e iiiórték.) 



? Előteste sötétebb-, lábai világosabb szennyes-barnássárgák; végteste olajbarna; a fonók világo- 

 sabb barnás-sárgák. A fejmell a szemek táján sötétedő. 



