III. TUBITELABIAE. 193 III. CSŐSZÖTÖK. 



A fejmell hosszabli mint a negyedik lálijiár térd és szárize együttvéve. A mellvért tojásdad, hátul 

 csúcsos, szőrökkel és hosszalih seriekkel bontva, sötét sárgabarna. A rágok feketebarnák, oly hosszuk mint 

 az első lábpár vegize, oly vastagok mint e láb czonibja, tövükkel terdszerűen kiállók, sok erős sertevei borí- 

 tottak. Az állkapcsok sötet-vorösbarn;ik, elöl sárgásfehéren szegélyezve, az tdajkra liajbik. kivul elkerekitve, 

 közepén melyen lieborpasztva : az alajk ', :j-dal rövidebb, ebil igen keskeny, elkereküctt. A vegtest elöl 

 elmetszett, hátul elkerekitett, felehosszában legszelesebli . 



Az alsó szemsor behajl(i. a középszemek kerekek s szematmeröuyire egymástól, az oldalszemek 

 tojásdadok s a közepsökti'll csak egy keskeny koz által elválasztva. A hátsó szemsor kihajléi. középszemei 

 tojásdadok, közelelib egymáshoz mint az als(')k szinten egymáshoz, ezektől oly távolságra mint az oldal- 

 szemektől. 



A zár egy szabályos, tojásdad terese, hegyesebb vegevei a légzőrésuek állva-, közepén egy mély 

 bevágású, szivalaku mélyedés, e bevágásnak megfelelő, cserépzsindely módra egymásra lioritott, ket nyelv- 

 alakú lemezzel. 



Mertekek, ? ; Fej mell 1 



mi 

 m 



I laljpar 7'-") » 



IV I) K) » 



H" Ismeretlen. 



E pókot Dr. Seidlitz fedezte fol Erdélyben (alkalmasint N. -Szélien vidéken), Dr. Koch i. h. leirta. 

 Példányokat nem láttam. 



SPEC. 7. FA.i. GNAPHOSA ÜICULOK. (HahnI. KKTHZINU M. znykifakkige k. 



(liicolur n^ kétsziuü ; a lábak cliitö szinórul.) 



üyn. ISol. ürassus biculur II.uiN «Die Arachii.i I, p. 123. 

 Vide : Thhüf.u, «lieiiiiuks» p. 191. 



? Elöteste barnásvörös. \ egteste olajbarna. Lábai élénken sárgasvoroses czombokkal es vorosliaru'i 

 vegekkel. 



Jellegei: Az alsó szemsor oldalszemei ;i közéi")söknél nagyobbak : a fejmell széle karimás. A has 

 pikkelyekkel lédett. Az első és második lábpar mind ket végizén a talpkefe megvan, u.uyane jiárok szárán, 

 alul, csak egy egy tüske ('?). A második lábpár másodizevel hosszalib az elsőnél. 



A fejmell barnásvörös, a hátrés táján kissé sötétedő ; fejeresze tomi)án elkerekitett ; az egész gyé- 

 ren szőrös, fénylő; a hátrés előtt egy sekély behorpasztás látható s a restcil a lábak fele minden oldalon ket 

 ket sekély barázda látható ; a. szélek karimája keskeny, durva. A mellvért majdnem kerek, liarnás vörös, 

 bőven szőrös, fénylő. A rágok vörösbarnák, rövidek és vaskosak, az első lábpár czombjánál nem vékonyabl)ak 

 s valamivel rövidebbek, mint ugyané lábpár első végíze, tövükkel kis mértekben kiállók és bőven szőhisek. 

 Az állkapcsok sárgásvörösek, haránt benyomásúak és félholdszerüeu egymás fele hajb'ik ; az alajk vörös- 

 barna, szeles, hasas, elől elvágott. A tapogató sárgásvörös, végíze kissé barnuló, liőven szőrös es valamivel 

 hosszabb mint a térd es szár egyiittvéve. A lábak kétszmüek ; a czombok és részben a térdek is élénken 

 sárgásvörösek, a többi íz — különösen a ket első páré — vörösbarna : a két első lábpár szárán, alul 1 vagy 

 - tüske,* ugyané párok masudvegizein egy-egy tüskepar s a talpkefe az elsőkről ezekre is átniegyen; a ket 

 hátsó lábpár szárain, alul ;í — ?> pár tüske, a másodvegizen töbli tiiske ; az I, II es IV pár czombján, felííl 

 három három — a Ill-dik párén toliii tüske. 



A végtest olajbarna, hosszkörded; a fonok aiola kevéssé kiállók, rövidek, Mlagosabb-olajbarnások. 



* Pélilányomon a két elsü pár Imlhiliain a s/.áiak aljáu 2 — 2, a jüblj lábaküu e^'V-efiv tüske ; Dr. Kiicli L. «Die Ai. Faui. der 

 Drassiden» és Thorell tanár csak egy-egyet mi^iiilanak. 



HEBMAN OTTí^: M.AüVARhRsííA'.t rOK-FAfNATA- III. oTTO HERMAS : T.NGAR.SS SlTNNEN-FArxA. II . C") 



