III. TDBITELABIAE. 1 98 III. CSÖSZÖVÖK. 



Mértekek, f" : Törzs 5 '"/,„ el)bül 



fejmell á-2 » 



T lálipár 9 ii 



TV .. '1 .1 



Fíiunánk jellegére uézve a leiíkiválóbl» alakcik közzé tartozik, a inennyilien 1. i. eddig csak a Saha- 

 rából, Görögországból és a legújabb időben Dél-Tirolból (Meráii) lett ismeretes. 



Ismerem Orsováról és Báziásról ; mindkét helyen mint nyári alak leginkább verőfényes helyeken, 

 lehullott levelek es növényszárak között tartózkodik, lieudkiviil gyors alak, mely liajosan fogható, mert 

 színe és uvorsasága egvir.-int idönvere szolgálnak a gyors eltiincsnek. 



spRe. 1:1 FAJ. GNAPHOSA MONTANA. (L. K.). HEGYI MARóPÓK. beró r. 



(iiioiitaua= liegvi ; a tartózkudásról.) 



Si/ii. ISMIi. ri/thoiiixxd mniitana Ij Koch oDie Arachu. Fani. il. Drassiden» 

 Viile : Thokei.!. «Hemarks» p. 188, 190. 



? Elöteste sötét vörösbarna, fekete szegélyvonallal; a szemek táján íéketeliarna, a fe'rész közéjéén 

 egy, a lieigtatás táján két fekete folt, végteste fekete alapon sárgállania pikkelyszörökkel fedett: a lábak sötét 

 vörösbarnák, a czombokon világosabb folttal. 



•lellegei : .\z alsó szemsor szemei egyenlők ; a fejmell párkányos szélekkel; az elölábpárok szárain, 

 alul, egy tüskepár; w. harmadik liUipár szára tüskés. Hat fonó; az alsó pár a leghosszabli. A két elölábpár 

 végízein talpkefe. 



Mértekek : V Kejmell (1 'n^,, 



1 lahpar líÜ-f) « 



IV » I \-:, .) 



cf Ismeretlen. 



E pókot I)r. Koch L. i. h. a liajor havasokból s a frank .Jurából ismertette. Dr. Zimmermann 

 (Lind)urg) a magyar Tátrából kapta s Dr. Koch által meghatároztatta. Példányt nem láttam. 



SPEC. 14. PA.i. GNAPHOSA N()C!TUIíNA. (Lm.). K.J.JELI M. nacht r. 



(noftiinia = éjjeli, éjjeljáró; az életmódról.) 



Síj)!. 175.S. Annira norttinia LiNNii (iSj'st. Nat.» Ed. X, ]). 621. 

 Vide : TudiiELL «Reiiiai'ks» p, 199 et Tú'tl . 



? Fekete. Elöteste arauysárgás, selymesen fénylő, ágas pikkelyekkel borított. Végteste felületének 

 elején egy aranysárgás felhold. közepe tájfin es a test vége felé egy egy p;lr a.ranysárgás folt ' ; a has arany- 

 sárgás, feketével elegyes. Lábai vörösbarnák, néha világosalili csipíikkel es végekkel. Kis alak, melyet az 

 adott jellegek is már eléggé ismertetnek. 



A fejniell csücsosan-szívalakű, pikkelyfedezete között gyéren álló fekete szőrökkel. A mellvért sziv- 

 alaku, voros-barna,, néha világosodó, szőrös. A rágok ríividek, világos vörösbíirnák, az első lábpár czombjá- 



1 LiNNií az Araiica iioctuiiiáiól azt uiuinlja: «al>duniiiie iii^Tii jiimetis (/iid/.h.s alljis liasi liimila alba» a mi elleutétbeii vau a 

 fennemlített „npr;;/" iionttal. Menof. (Preussisehe Síuimeii p. 314 és 317. Pl. 5C), táb. 181 és IH'2) kimutatja, \w«y a Guajdiosa uoctuma 

 Linse uem csak a kétjumt hauem etg-ebek által is küliimbcizik a iiéí;y pontos alaktól, mely szerinte azouus a Pythouissamaeulata G. Koch 

 (Die Aiachniilen VI, ji. (11 fig. 474, 475) alakjával. Megjegyezem tehát hogy az általam tárgyalt négy pontos alakot Thoreli. auktoritá- 

 sára támaszkodva nevezem Guaph. nocturna Linnk, annyival is inkább, mert példányom Thoüki.i, tanár revisiójában részesült s a Menük 

 miiidiálata akkor mái- ki volt ailva ; a vitás kérdés eldöntése nem tart(j/.ik reám. 



