in. TUBITELARIAE. 205 IH. CSÖSZÖVÖK. 



E fajt, mely eredetileg Olaszországból íratott le. nőstényei nt;hi mint tavaszi alakot Mehádiáról 

 (Hercules-fünlö melletti sziklaresek) ismerem. Dr. Kofli L. ur, ki alakjaimat felülvizsgálta, azt u-ja (in litt.). 

 hogy ugyanez az alak Déltirolban igen gyakori. A deltiroii példányok fejmellen a, pontozás valamivel sürttlib. 

 A hun leírását egy deltiroii példányra alapitottaiu, melyet Dr. Kocli L. szívességének köszönök. 



SPEC. .3. FA.j. DYSDERA WESTRINGIl. Cambk. WESTEING F. westrings w. 



(Wi'Striu},' jelfs svéil AiaiicdluKUs tiszteletére.) 



Síjn. 1ST2. Dysthi-ti IIVsí/víi;/)/ Cambridge «General list. nf tlie. Spid. of Palest, au.l Syriii. efe» Pron'il. i.f tlie Zool-Soc. 



of Londi)Li. 



■í' Az elötest igen tüzes-barnásv()rös. A végtest világos szürkes-s:irL;a. Lábai rikitoan tculavornsek. 

 A fejmell hátul tökéletes felkörben elkerekitett, fejerésze szélesebb, oldalfelől tetemes l)ehorpasztás által 

 határolt ; oldalri')l tekintve a nyelecskétöl lapos ivben emelkedik : egész felülete durván ránczos-szemcsés. 

 A mellvert szelesen tojásdad, laposan domború, kevesbbe durván rauozos-szemcsés, világosaid) barnásvörös. 

 A rágok előre irányozottak, cleg hosszuk s az első labp;ir mrisndvegizcncl valainivel rdvidcbbek. smink, feiivesek. 

 finoman és gyéren pontozottak, végok fele karcsuk. belső elükön szemközt álló, bő sertesz(irozettel : l-síik'í- 

 körmük karcsiv, sarlószerüen hajlott, finom hegyű, a rágok tövénél rövidebb. Az állkapcsok karcsuk. keskenyek, 

 tövük szélesedett, szabadon fekvő, úgy, hogy a tapogatók beigtatása egeszén szabadtm látható ; vegókkel a 

 rágok hosszának felét b/iven eltérik s mint az alajk is élénken liarnás vorcisek. Az alajk nyelvalaku, tövénél 

 az állkapcsok végénél szeleseid), legnagyobb szélességénél sokkal hosszabb s az állkapesok hosszának '-^/a-dát 

 bőven eléri. A lábak hosszuk és karcsúk, a bordás körmök alatti szőrecsetek feketék; a ket első pár fegyver- 

 telen ; a harmadik pár szárán felül egy — külső oldalán ket — alul hat tüske, az utóbbiak közül csak a 

 végen álló jjárosan elhelyezett ; e szám ugy látszik a maximum, s az elhelyezés egyazon példány ugyanazon 

 lábpár felein nem egyiorma, csak az als(j vegén álló pár állambi : masodvegizen szinten iirli;iny tuske : a, 

 negyedik lábpár fegyverzete hasonlít a harmadik páréhoz. 



A has karcsú, kissé hengeres, a fejmellnel keskenyebb es ennél alig hosszabb. 



A szemek egy, magasságánál vala'mivel szelesebb patkóalakba sorakozottak, nagyságra iiezve nem 

 igen különbözők ; a, ket alsó köriilbelül átmerőnyire a homlok szeletíil s valamivel kevesebbre, mint átinérő- 

 nyire egymástól, kerek alakúak ; a többi szem kissé tojásdad ; a hátsó középsők érintkeznek s szomszédjaik- 

 tól oly távolságra esnek, a mekkora a távolság ezek s az alsó két szem között. 



A tapogató berendezése legjolib jellege a fajnak. A tapogatií egészben veve hosszú, karcsú : szára a, 

 térdnél valamivel hosszaldi es vékonyabb ; vegize nincs pikkelylyé átalakítva s a szár hosszúságának körul- 

 lielöl ^/3-ad reszet teszi ; a vegizre függelekszerűen akasztott uemzőszerv hosszú, nem rövidelib mint a térd 

 es szár együttvéve ; külsi'i oldaláról tekint\'e egy halvány-sárgásvöröses, fényes gömbbel indul, e gömb egy 

 közel hengeres, sárgásfehér darabbal folytatódik, mely a vegén kétfelé, szárnyszerüen, kqjosan mintegy 

 kinyílik, a belső oldalról tekintve pedig az előrenéző lajiitás tövebői egy finom, árszerű sertét bocsát. 



Mertekek : i* Torzs 10 '"„„ t-blxil 



fejmell ó » 



nigii (kulon . a ket kozlntt 



mertekből kifogva) l' « 



I lábpár li " 



II » II » 



III .. M » 



IV i I :.• i. 



? Előttem ismeretlen. 



