IV. TEBRITELADIAE. 211 TV. r(iT,nnHS/.(p\ l ÍK. 



vt'rtt("il osak vay sekély lioi-iiaikis (nein csiikld) választja, el. A ta|)o,L;atiik hosszuk es erősek, a száriz iieiii 

 hosszalil) a terdiznel s vékony alapiial indulva, bunkósan kivasta.^odik : szíinis ; a pikkely !i szárnál sokkal 

 rövidebb, kauálalaku, szőrös : nemzőszerve egy l)arnássárga, sima, lenyes félgömb, sötétebb körcsikkal és 

 búbján egy rövid,- csőszerű nyujtványnyal. A kíbak vaskosak, módosan szőrösek, kevés, gyenge tüskékkel. 

 A végtest egészl)en karcsú, a iVjmellnel keskenyebb, batul palaiv.kszeruen kiszélesedik; bátfele elejetői 

 kezdve s a közepén tulig nyúlva egy nyelva-laku, liarantránczos. lioriis terese terjed el. A bat t'om'i kozul a, 

 felső pár a leghosszabb, negyizü es fa.rkszerüeu kiálló. 



A szem kettős-csoportban ;ill : a dudoron fekvő ket szem, mely középsőinek ln'valik, kerek es a 

 többinél nagyobb, oly távolságra egymastéil, mely egy szematnicrri ki-tszeresenek megfelel: a ket alsó oldal- 

 szem, liosszkorded s nagyobb átmérője nem csekélyebb egy kozepszem fitmerőijenel : a mögötte álló két hátsó 

 szem hosszkörded, hátsó végével egymásra dűlő : a külső szem sz(U-osari, a belsői keveslibe illeszkedik az 

 oldalszemhez, mely resüutösen áll. (II. k<)t. V. t. 1:^3. d). 



Mertekek; o Torzsa rai^okkal lő ";;„ ebből 



fejmell 1(1 » 



1 \' lali[iar |."i « 



A lábak hosszarauya, 4, 1, "2, ".i. 

 ? Előttem ismeretlen. 



A szerzőik szerint regi falakba, vájna, lyukait (Aisskreu es toblieu). Moggridge dHarvestiug Ants and 

 Trap-Door Spiders Suppl. p. 1N(_), plate XIII, Simon észleletei nyonjan adja a lakás leírását és rajzát. E sze- 

 rint az Atypus különböző talajon 1.') — i3(> 'fiu mely csövet váj, ezt finoman és sűrűn kikárpitozza ; a fold 

 felett tölcsér alakban folytatja, e tölcsért füvekkel stb. megtámasztja. E lakiisokat magam is gyakrabban 

 találtam Kolozsvár, Mező-/a,h, Torda es Buda,i)est vidéken. 



Példányomat lSG8-dik evi júniusban Erdélyben, Mező-Záhon találtam, a, mint az Ugrón udvar 

 egyik utján áthaladt. A példány az erdélyi múzeum gyűjteményét dísziti. 



TnoiíEr.L tanár, az idézett helyen, kritikai vizsgálódása alapján az Ausskkek által megkülönbözte- 

 tett A. anachoreta L. Kot^H ^ fajt. az általam leirt A. piceus fajjal azon<isitja s ide xonja, töbliek között a 

 BLAOKWALr, leirta A. Sulzerit'-* is. 



Itt azt kivánom kimutatni, hogy a, szemek állasa, a, mennyiben a relativ ta\olságra vonatkozik, :i 

 leírások es rajzok szerint valóban nagy kiilonbscgekrt mutat, meg jiedig : 



Ati/iiiif^ Siibfri V>i,.\cK\\\iAj : . . A krt nagy k(izéi)szem egy szem átmerőmyire egym;ístól ; ;i ket nagyolib 



o'dalszem, több mint egy kozepszem — fel átmerőuyire a közepszemtöl es 

 hosszkörded ; a két ket hátsó szem kerek, kicsiny, szeni;í,tmerőjüknek megfe- 

 lelő távolságra egymást(íl. 

 Alilims iiici'Kt; AussEiíEK; .... a ket n;igy kozepszem legalább barom l'elatmeninyire (radius) egymástól es 



meg ennél is távolabbra a,z alsó nagyobb oldalszeuitöl. 

 Atjipux (iiiiicliiircta Ai'ssEREi! ; (L. Kocu) a, ket na,gy kozepszem alig szemátmérőuyire egymástól es majd- 

 nem cppeii akkora távolságra a két na,gyobb t)ldalszemtöl. 

 Atjipus jnci'iin Thobell (I. c); a, ket nagy kcizepszem nem egeszén P/a átmérőinyire egymástól es hasonló 



távolságra a ket nagy obi i oldalszemtől. 



Ati/piis piceus mihi : a, ket nagy kozepszem ket <itmérőnyire egymástól s alig egy átmerőuyire az 



oldalszemektőil. 

 Ezekből kitűnik, iiogy a kiizcp- es oldalszemek koziitti tiivolságra nézve ,\ty]ius pireus Ai'sserek 

 közel egyenlő az Atypus piceus Tliori'llcl, t. i. ArssEiiicu liTirom r;i(liust, 'riiiioi;i;Li; masfel átmérőt mond : 

 az Atypus Sulzeri Blackwali, pedig egyenlő az Atypus anachoreta Aussererrel. t.i. |!i,ArK\VAi,L a ket kozeji- 



Lásd : AcssEEEE «Beitrage zur Kcuutu. itc. lUr Ternteliuiau» pun. 17 (13:i). 

 Blackwall «A hist. of. the Spiders ci{ Cr. Bntairi etc.n I'l. I, ú^. 1 p. 



27* 



