SECTIO IT. OSZTÁLY. 



DIOTmCAE. ÍILDÖZÓK. 



ioKD-oúi)-'.^ = üUliizés.) 

 SUBOHDO V. ALKKND. 



L A r K !M (; I{ A 1) A K 



(latus = iililal, ttrailiis = léjiés.) 



KKSZF.dJÁllÓK. 



A keszegjárókiit jt'llenizi'í jfsy ;iz. \\o<^\ laluük hitliatuLi.i;- dldalt iránvnlnak. iisyszc'ilváii vízszintesen 

 elterülnek, térdeik teliat nem felállók, lianein leiapulók. A Hunyópóknál (Micromniata) a, térdek nicg nenn' le« 

 emelkednek unyan. dr a laliak mei^is felreismerlietetli ntíl »oldalaSD ir;lnylia.n terjednek szét. 



A lábalkotás sajátságával kapcsolatos, vagy épen lielílle folyik azon tulajdonság, liogy e pókok 

 el(ire, hátra, s bármely oldal fele baladni képesek. 



A szöves-fouás tulajdonsága teliiit itt már erezbet/ileg a, háttérbe kezd lepni, noha itt még kifejlett 

 kettős karonn-endszerrel találkozunk, az életnek mfir nem íVifeltétele, hanem csaJv kisegítő eszköze. 

 A suIy a ///o^í/Jx >íaii\tliiii<i>i!iiKjiira esik. 



A iii/iifiró prédához lopva ké)zeledni, azt a fekvő, sarli') módra elterülői elsői bibinlrrat átkarolni: ez a 

 keszegjár(')k luódja, evvel jiirulnak hozzá a póknüíködés rendszeréhez. 



Itt is találunk meg lakhelyeket (lásd. Diaea, ;ilt. rész III. t. dl), de az alakok legtolibje már lieeri 

 oly helylyel is, a minőt a, véletlen szolgaitat, teliat mar bizonyos lucrtekben szabadcui barangolva intézi 

 támadiísait, gyakorolja a hatiíst. 



jMüki'idesélien igen szabad, mert helyrid lirlyre kcizlekedve (vándurbis, fonalnipites) legott hozzá- 

 láthat a táplálkozáshoz. 



Az elterjedésre nézve legfőikepen az aljakban tartc'izkodnak s esak kevés alak emelkedik a fa teuyész- 

 vonala fiile. ' 



A nemzedékek sonit. ugy látszik, áttelelő) alakok tartják fenn. minthogy bizonyos, hogy az anyák 

 petéik kikelését bevárják. 



1 Pavksi «lia;,'iii (li'l Ciiutiini' Ticiiui éte.» p. 1411, a Tliaiiiitus arenaiius Thuh. fajt '2200 méter magaMságbi'il isiiitni. K faj 

 nálunk nem találtatott. 



