V. LATEKKiliAPAK. 223 "^ ■ KESZE<Í.TÁR6K. 



valamivel sötétebbek, a lelapítás két fehéres, a szemek közül induló csikkal szegélyezett; az egész líronz- 

 fénytí oly pikkelyekkel borított, a melyek végokon lapiezk,-isok, tövükön ágasok, a pikkelyekkel elegyesen, 

 de gyéren serteszerü szőrök is jelen vannak s a fej elején leginkábli feltűnnek. A mellvért szivalaku, laposan 

 dombom, durván cs különösen a. szeleken gazdagon sz/irös. A rágok az első lábpár ezombjánál sokkal 

 vékonyabbak, (isszeillök s elölről tekintve tcivüknt'l valamivel szelest.'! il)ek. az első lábpár első végízénél 

 alig rövidebbek, a fejrész sapkaszerüen borul tövükre, oldalri')l tekintve tetemesen az állkapcsokra csapottak, 

 pikkelyekkel es különösen sok, erős, görbült sertékkel inkább fegyverzettek mint szőrösek. Az állkapcsok nyúj- 

 tottak, végeik elkerekítettek, egymázhoz közel állanak, tövük bíiven sertés-szőrös, az alajk az állkapcsok közé 

 beékelve, azoknak felehosszát alig eri el. A ta}iogat(') vaskos, minden ize bőiven tüskeszerü sertekkel fegy- 

 verzett, közben pikkelyes, végize a tölibinel karcsúbb s alig rovidel>b, mint a térd es szár együttvéve. 

 A lábak hosszuk, vaskosak, térdeik felemelkednek ; borítékuk pikkelyek) k'U áll, melyek közül a tüskeszerü 

 rövid szőrözet és az erős fegyverzet kiáll; az első lábpár czombjáu elől ket erős tüske, felületén két tüske, 

 szárán és másodvégizen, alul, az elől)bin liarom, az uti')l)l)in két pár tüske; az elsi'i két lábpfiron mind a két 

 vegízen végig kétsoros erős talpkefe, a hátsó párokén a. talpkefe a másodvégiz tövét nem éri el. 



A végtest hosszkörded, pikkelyekkel egészen fedett s a mellett különösen a vége felé sok tüske- 

 szerü. fekete és itt-ott fehér szőrökkel borított; a l)ársonyfekete lándzsafolt igen fmom fehéres szegélyzettel. 



Az alsó szerasor négy szeme a hátsi') sor ket középsőjével egy oly hatsziiget képez, mely 

 szélességénél nem niiigasalili s a melynek rendetlensége onnan ered, hogy a^z alsó oldalszemek sokkal kiize- 

 lebV) állanak az alsó, mint a hátsó középsőkhöz. Az alsó sor középsői sokkal távolabbra esnek egymástól, 

 mint az als(') oldalszemektől, s a homlok szelétől sokkal távolal)l)ra, mint a hátsó középsőktől; e sor oldal- 

 szemei, fekete foltban állva, látszólag na,gyobl)ak. A liiitsó sor szemei egyenlő távolságra eg_ymástól. 



A zár egy cserba.rna. lyra-alaku liemelyedes, mely szélességénél sokkal magasabl) s liosszában egy 

 ékalakú, szőrös lemez által ket részre oszlik. 



IVIertekek : ? Torzs S •'«/„, ebből 



fejmell '.>■■") II 



I laliiKÍr l(t-7 II 



II II II -S ,, 



III I. 10 



1\' II l()-7 II 



-? Az ivarérett hímet nem ismerem ; a li.'irmadvcdlfsíi, a melynek nemzőiszerve egy sima liuid\i'i, 

 színre nézve a nőstéuyuyel azonos. 



Mint ny:lri alakot hangyabolyok közeieben találtam Kolozsvárt (Miizenmkert), ifjabb példányait 

 őszszel ])oroszl('>n ; I)r. Horváth Gcza barátom szívességének köszönök egy ifjú líeldányt, mely Kassa 

 mellett tel derekan (jaiui;ir ó-krn) gyíijttetctt ; ífjalili pcldanyait ismerem még Veszprémi m'iI, líudfind (Muz. 

 gy. Pável .fános). 



FAM. II. CSALÁD. TH( )MIS( ) 1 1 )AE. KAROLOK, armspinnen. 



(íV(ü«f'i^(/j ;=fciualliil kötni; lurúl a szukásról, hnyj- ii précUit megkötik.) 



GEN. 1. NEM. MONAEtíES. Thor. 



(Mo'^acasi = görög uév.) 

 .S';//í. 1.S69— 70. Thokkll «Ou Eurup. Spid » p. 182. 



A homlok és a rágok résüntösen előrenyújtottak ; az első középszemek távolabbra a homlok 

 szélétől mint a hátsó közi'psiiktől. Az alsó szemsor igen könnyedén, a hiitsó tetemesen kihaj léi ; az alsó 



