V. LATEBIGKADAE. 225 V. KESZEGJÁRl*lK. 



felé görlnilö ti^emes, köröiiiszerü nyujtványnyal : pikkelye kan;tlalakn. muilosaii szőrös; nerazöszerve egy 

 alig kidomborodó barna, sima es fényes, vesealakú gyüjtöliöl áll. 



Mertekek: -f Torzs \- '"„, el)l)nl 



fejiiiell I •■") >i 



I lábpár 7 II 



TV » ]■ ,. 



^lint tavaszi es nyári alak nem éppen gyakori s leginkább az erdöszelek bujább növényzetet 

 kedveli ; ifjabb nemzedéke, ugy látszik, egyes pontokon nagy száml)an fordul elő (bíuda vidéken Pável János 

 igen sok példányt gyűjtött, egytől egyig fél fejlödéstteket). 



Ismerem, erdélyi reszekliől : Kolozsvárról: magyar részekből: I)oroszlóról, Pancsováról, Tokajból 

 es Budáról (Mnz. gy.). 



GEN. 2. NEM. THOMISÜS. (Walck.). 



(Vide : "Thomisoirlae») 



Sjiii. ISOö. W.VLCKENAER «Talil. d'Aran.» p. '28. (ail partém). 

 Vide: Thűrell «Ou Europ. Spid.» p. 183. 



A homlok es a i"agok kevéssé kinyiüók. 



Az alsó szemsor középsői távolablira a homlok szélétől mint a. hátsó középsőktől. 



Az alsó szenisor erősen, a hátsi'i kevéssé kihajló : az alsó sor oldalszemei nem nagyobbak a közép- 

 sőknél. (.\ fejrész két, szarvszerü, magas, szétágazó csücsökkel). 



A bordás körmök a. Thomisus onustus első lábpárján enisek, kampójuk hosszú es vaskos, közte 

 es az első borda között tetemes az ür, a bordák elég hosszuk, süriiu sorakozottak. 



SPEC. 1. FA,i. THOMISUS ONUSTUS Wai.ck. HASAS lUKPÓK. bauchige krebsspinne. 



(niiustUK = nictíiakott. megtömött ; a véstest na^yságáró!.) 



Si/ii 180.5. ThriinífiiiH iiiiiisliiü Waiakenaek »Tald. d'Aran.» p. .ií. 

 Vide: Thorkll «Rcinarks» p. ül. 



? Világos, változó szmezet : az alapszni rendesen fehér vagy sárgás. Fejmelle fehér, ket sotet oldal- 

 cslkkal, fejerésze két felálló, szétágazó, kúpalakú csücsőkbr kihúzva, a csücskökön, hátúi, közel a csúcshoz, a 

 hátsó szemsor ket oldalszeme, — elől, a csücsök közepe táján az alsó ket oldalszeme. A végtest színe világos, 

 változó. A végtest terjedelmes, hátúi a fonók felett igen magas, felülről tekintve majdnem háromszögletes, 

 a háromszög talpával hátrafele (tehát visszájára) s itt csücskös. A lábak világosak, rendesen halaváuyan 

 gyűrűsek. 



A fejmell szélességénél csak kevéssel hosszabb, magas, felülete j)árhuzamosan lelapitott, e laposság 

 csontsárga, az oldalak sötétesek (zöldesek, néha barnák"). .\ fejrész elöl elmetszett, szarv vagy fülszerü csücs- 

 kökkel, a homlok meredek, a rágok töve köze egy kis nyujtváuyt liocsát ('--v-'). A mellvért tojásdad, vilá- 

 gos szinü, szőrös. A rágok laposak, a homlok magasságánál nem rövidebbek, részben csontszinűek, részben 

 barnások, alig szőrösök. Az alkapcsok világosak, összehajlók, töviik kivastagodott úgy, hogy a tapogató csuk- 

 lója szabadon látható : az alajk nyelvalakú, az állkapcsok fele hosszát valamivel meghaladja. A tapogató sárga- 

 fekete rövid szőrözettél, végize rövidebb mint a térd és szár egj'üttveve. A lábak oldalt elterülök, az első két 

 pár erős és hosszú ; valamennyi világos, az izek végei gyűrűs behomályositással ; az első pár szárán, alul, 

 egy pár tüske, másod vegizen nyolcz pár tüske. a. második lábpár szárán, alul. szintén egy ])ar a másod- 

 végizen öt pár es meg két páratlanul allo tüske ; a ket hátsó lálipár fegyvertelen. 



HER:JáN i'TTi': MA'.YAiínRRZAr, ICiK-ÍA' NA.r\ JII. OTTO HEB5IAN; l'NiiARNS ^j js;, f s ^ ^i > ^ , m, 29 



