LATKRIOI!AD\E. 227 V. KESZEOJÁRÚK. 



SPEC. l.FA.i. jriSUMENA YATTA. (T'i..). ALAK( )SK( )!>(') ' KESZEGPÓK. falsche ükachsesspinne. 



* ivatia all vates = jós, kiiltű ; az alakia vciuatkozik.) 



Si/ii. 17.57. AnnieiiK vatiii.'! Clerck «Aran. Siu-c.» ]i. 12S. 

 Viile : Thorki.i. «Remarks» p. 258. 



i Csoutfebertöl sári^.-i fokozatokkal egészen a haraiíos ozitrom és narancssárgába átmenő változékony 

 színezet; gyakran az oldalakhau, ritkán a hát közepén (a ve,i,'te.steu) vérvörös, vagy rózsás foltokkal. Leg- 

 gyakrabban czitromsárga. («citreus vei citrea» De Geer, Walckenaer, Bl.\l:k\vall). A fejmell felülete az olda- 

 laknál mindig világosabb: a: lábak a. test alajiszinenek megfelelően egyszinüek. A fejmell szélességénél nem 

 hosszabb, magas, felületen kissé lelapitott. szivalaku, elől elkerekitett : fejerésze ket(.)ldal;iu egy m(3dos emelke- 

 désű hosszdudorodás, melyen a két szenisor oldalszemei állanak. A mellvért pajzsalakú, igen g}'éren szőrös. 

 A rágok az első lábpár elsődvégízéuél rövidebbek, inkái il) laposak, gyér, kurtádé erős szőrökkel. Az állkapcsok 

 összehajlók keskenyek, alig vastagodó tővel úgy, hogy a tapogató csuklódása szabadon látható ; az alajk pár- 

 huzamos oldal.-ikkal. előli rlkiTckitctt az Tillkapcsok hosszának ket harmadrészét bőven eléri. A tapogató kurta, 

 feketés szőrözetű, végize rchidebli mint szára és térde együttvéve. Az első két lábpár hosszú, erős, oldalt 

 elterülő, karolásra alkotott sarló jillásu, ezombjai fegyvertelenek, szárai alul rendetlenül, leginkább a külső 

 szélre alkalmazott 4 — G gyenge tüskevei. ugyan e párok másodvégizeiu, alul, hét pár tüske, a hátsó két 

 lábpar másodvégizén, alul, egy-ket tüske. 



A végtest, hátúi. hossz;ín;iI szelesebb, elíirefelé keskenyebb, alig lelapitott, vastag O alakú, nem 

 csücskös. 



Az alsó szemsor aprii szemtt, erősen kihajlo, szemei egyforma távolságra egymástól, egymásnál nem 

 nagyobbak; a hátsó szemsor könnyeden kihajló, szemei egyenlő nagyság mellett az alsóknál inkább kisebbek 

 s a középsők valamivel kozelebbre egymáshoz mint az oldalszemekhez ; a ket sor oldalszeme egy tetemes, 

 hosszúkás dudor ket végére elhelyezve, közelebb áll egymáshoz, mint a hátsó oldalszem a hátsó középszem- 

 hez ; a két sor középszemei közel derék négyszögbe (előre mégis szűkebb) elhelyezve ; az alsó szemsor közép- 

 sői körülbelöl annyira állanak a homlok szélétől a mennyire állanak a hátséi középsőktől. 



A zár egy igen jelentéktelen haránt dudorodás, alsc') szelén pontszerű ket nyikissal (=>). 



Mertekek: í Törzs S— 1 | "<;, ebből 



fejmell la nagyobbnal) . . ;>S » 



I lábpar 1 5'5 n 



II » 14.0 „ 



III ■) 7-."j i) 



]\ » 8-ü I) 



cf Aránytalan kicsiny, egeszén elütő szinezettel. 



A fejmell vörösbarna, felületén egy szeles vörősessárg.-i csíkkal s e szín a fej emelkedéseire és az 

 alsó szemsor alatti homlokrészre is átmegyen. A hosszkörded vegtest felülete zöld vagy zöldessárga, két 

 párhuzamos, barna csíkkal, mely a fonóknál kezdődve nem éri el a végtest elejét s hosszának mintegy három 

 negyedében végződik; a has és az oldalak barnák. A két első lábpár barna, a szárak közepe es a végízek 

 töve gyűrűsen világosodó, a két hátsó lábpár világos, sárga vagy zöldes. 



A tapogató nyele sárga, bunkója liarna ; Hzárize a terdiznel sokkal rövidebb, külsi'i oldala végén 

 egy erős, !i pikkely szele görbületéhez illő nyujtványba nyúlik, mely nyujtv,-iny végén egy igen apró, hajlott 

 körmöcske áll, a. sz:ír alfelén semmi fogacsok ; a pikkely kanalalaku. nem/őiszerve vörösbarna, lencsealaku, 

 sima és lapos. 



' Clkuck, "Aran. Siiec.» p. l'iS. «Caueri stiinUtiuliiiL'iu quaimiuam hujus Aiaiiei ftn'iua aliquaui aut nullám refert ; sulus 

 tarnen hoc uomeu prcimeruisHü viilctiir ; iinamnbreni iligiini linlie:Uui-, íjui inimuni lociini iiitír liujus Generis Araneaium obtiueat.» 



