V. lATKHIÜKADAE. 229 V. KESZEUJÁP/lK. 



állauak, mely göcs résimtöseii az alsó oldal és hátsó kózepszem közo is kiterjed ; az alsó középsők es a 

 homlok széle közötti távolság sokkal kisehl) mint a távolság az alsó és felső középszemek között. 



A zár, egy gyautasárga kiemelkedő, vesealaku, haránt es homorú oldalával a légzörésre nezö köldök, 

 melynek homorusága egyszersmind keretet is képezi a tojcicsö nyílásnak. 



Mertekek: Y Torzs (terhes) '.I-.'; '%, ehlMjl 



(ivarerett) Ir") » 



fejiiiell ;',-í. ,1 



1 lalip;ir 1 í-'i « 



11 » 1 'I 



111 .. 7 ,1 



TV i> s ,1 



Ivarerett hímjét nem ismerem ; a felfejlődesü törzs hossza '(• "'„„ es a harmadik es negyedik láhpár 

 szinten harnás ; az alak és szin egyehekhen a nőstényével azonos. 



Tapasztalásom szerint ritka: mint nyári alakot legiukahh kertekhői s ott az egres-hokrokról 

 ismerem, mint nyiiri alakot. 



Találtam erdélyi reszekhen: Kolozsvártt, Nyarad- Szeredán és N.-Szehenhen (Sill-gyiijtemeny), 

 magvar reszeklien : Palánkán es Orsován, Bnda vidékén (Mnz. gv. Pável -Tánosi. 



SPEC. 3. FAJ. MISUilENA VILLOSA. (Walck.). BOEZOS K. zottiüe b. 



(viUdsn = Inizontnsiin szűrös ; a ti'st szürüsséjíéről.) 



Syn. 1S.'Í7. Thoiiiisiis rillnftiis Wai.ckkxaei: «Hist. X:it. ilt-s Ins. Apt.» I. p ."iS.j. 

 \'iili' : 'rniiuRLL «r.eiiiiirks» jiii;,'. .")M(). 



■? Halvány zöld, fehérrel: a, vegtest hossztojusdad, csuesával előre ininyozott : az egész állat serte- 

 szerü erős. világos szönikkel horzosan hontva. 



A fejmell szélességénél valamivel hosszahh, szi\alaku, tomp:i fejreszszel. oldalai zöldesek, ktizepe 

 keskenyen fehér: a szemtércsen sok, előre meredező, eríis, felnres szíiriikkel, a tohhi része szinten erős sző- 

 rözettél : a szőrök gomhokhól indulnak. A mellvért szívalaku, lapos, zöldes, höveu erős szőrözettél horitva. 

 A rágok zöldesek, rövidek es laposak, vaskosak, kevés, rövid, erős szőrökkel. Az állkapcsok nyulánkok, kissé 

 egymásfelé dűlök, zöldesek, tomott szőirozettel : az alajk nyelvalakii, szőirös, az állkapcsok hosszának három 

 negyedrészét hőven eléri. .\ tapogati) zöldes, goiuhhol induló szőrözete tüskeszerü, meredező, végíze 

 rövidehb, mint szár es terdize együttvéve. A láiiak zoldesidi, a ket első) pár, jelesen a legelső pár hosszú, 

 erős, karolásra alkalmas : valamennyi lábon a szcirözet kurta, sűrűn es tüskeszerüen feliiUó : az első láhpár 

 szárán, alul. nyolcz — masodvegizén 8 — 9 pár tüske: — a másoilik lalipái' szárán, alul es rendesen csak 

 az egyik oldalán haroui vagy tobli (?), másodvégizen '> párig tüske : a, ]i:its('i labpfirok fegyvertelenek. 



A Vegtest nyújtott, hosszutojásdad. szélességénél sokkal hosszabb, hátul szépen elkerekitett, zöldes, 

 elmosodva-fehéres hátvonalliil s mindenütt serteszerűeu, ritkásan szőrös ; a zöldes hasszőrözet ritkán áll 

 és finom. 



Az alsó szemsor erőisen kih.-ijjc), oldalszemei észreveheti'ileg na^;yobliak, középsői távolabbra, egy- 

 mástól, mint az oldalszeuiektíil. az oldalszemek dudoron állauak : a hiitsó sor kevésbbé, de határozottan 

 kiliajló, szemei egyenlő távolságra egymástól, oldalszemei a középsőknél alig észrevehetőleg nagyobljak és 

 dudoron állók ; a középszemek nem trapézbe, hanem szélességénél magasabb deréknégvszögbe elhelyezettek ; 

 az a.ls<'i k()zepsők valamivel közelebbre a. homlok szeléhez, mint a hátsó ké)Zepsőkhöz. 



A zár egy kordéd, alig emelkedett s alii;- kivalo terese, als(i szelén ket, kissé távolított, pontszerű 

 benvomással. 



