V. LATERIGBADAE. 232 V. KESZEGJÁRÓK. 



(•ele hajlók, világos bamássárjEsák ; az .ilajk hasonló színezet mellett az állkapcsok hosszának ket harmadát 

 bőven eléri. A tapogatók világos barnássárgák, gyér szőrözettél, a végiz alig rövidéi ib, mint a térd és szár 

 együttvéve. A lábak egyszínűén halavány barnássárgák, a két elöpár hosszú és erős ; az első pár szárán, 

 alul, a külső soron liat. a lielsőn három tüske, másodvégízén hat pár tüske: a második lábpár szárán 

 kiyül 4, belől ?> tüske, raásodvégizeu rendesen öt pár és hátúi egy páratlan tüske ; a két hátsó pár 

 szárán és másodvégízékén 1 — i2 apró tüske elszórva. A végtest ö szerű barna rajzzal, hasa világos barnássárga. 



Az alsó szemsor középsői oly távolságra a homlok szélétől, mint a hátsó középsőktől. A hátsó sor 

 oldalszemei a. kózepsfikuel nem nagyobbak, mind a ket sor oldalszemei fehér dudorokon, az alsó soréi vala- 

 mennyi szemnél nagyobbak. A hátsó sor középsői sokkal távolabbra egymástól, mint az alsó sor kr)zepsői 

 szintén egymástól : mind a két sor szemei különben egymás között egyenlő távolságra állanak. 



A zár egy \^ szerű, alig feltűnő rés, mely nyitott oldalával a nyelecskére nez. 



Mertekek : 'i Törzs ^r'j '%, vhhól 



fejmell - » 



I lábpár Í(-S ]i 



II .) ;»-/i. » 



ni » i « 



IV .) '1-8 n 



^ Kisebb, kordéd, lapos vegtesttel és részben elütő szhiezettei. Fejmellen ket barna hosszcsik ; veg- 

 testen a liarna rajz csak szegélyszerű. Két előlábpárja barnássárga széj^en elmosódó bíborosbarna kari- 

 kákkal, ket hátsó párja i-b'nk zöld (borszeszVien sárga) ; a tüskék fekete gomliokból indulnak ki. A tapogató 

 l)arnássárga, szára a térdnél valamivel rövidebb, küloldala végén egy hosszú lemezbe kinyúlik, mely lemez 

 a pikkely széléhez simul : a pikkely kanálalakú, kicsiny, módosan szőrös; nemzöszerve lapos, kerek, vöröses- 

 sárga, körfogata órarugószerű, fekete, fniom szegélylyel. 



Mértékek : ? Törzs 1- '"/„, ebből 



fejmell 1-8 » 



I lábpár S I) 



lY u W') II 



Az aljaklian, nevezetesen buja rétek füvelien, kertek növényzeten közönséges faj, mely leginkább 

 a különféle virágok kelyheiben lesi prédáját. 



Ismerem, erdélyi részekből : Kolozsvárról, Mező-Záhról és Nagy-Szebenből (Sill és Bergleiter- féle 

 gyűjtemények); magyar részekből : Doroszlóról, Apatinból, Palánkáról, Pancsováról, Orsováról, Tokajból, 

 liakamazról. Nagyváradról (Muz. gy. Mocsáry), Pestről (Muz. gy. Frivaldszkyi, Uughvárról (Muz. gy. Vidra 

 Ferd.i, Mehádiáról (Muz. gy. Frivaldszky). 



SPEC. 3. FAJ. DIAEA CAPPAEINA. (C, K,) KAPPAEISZ NY. capparis s. 



(Capparis, egy növéuy. a tartózkodásról.) 

 .S';/"- lS4-fi. Tl)r>i)iimi.i cnppnriiiiis ('. KocH «Die Ai'aclmiilpii» XI], \>. "iN, Tab. HO fig. 993— 90.0. 



? "Előteste f's bibai ziildek ; a szemdudorok fi herék ; a tapogatok sárgák; a vegtest zöld, oldalai 

 fehéresek. Törzs "> '%,. 



^ Előteste es tapogatói sárgák, az előbbin két barna hosszesikkal es fekete szegélylyel; vegteste 

 zöld, felül fehéren szegve. oldalaiVian barnafekete; lábai élénksárgák, az izületek végen egy-egy barna gyű- 

 rűvel. Törzs 3-8'«/„. 



Közel állaDiaea tricuspidatalioz, melytől a. következő jegyek által kulnnbozik: előteste rovidclibes 

 szélesebb s kevesblie boltozatos ; a ket szemsor középsői nem négyszögben, hanem egy előrefele szűkült trapéz- 



