V. LATERICtRADAE. 237 V. KESZEGJÁRÓK. 



Ismerem : erdélyi részekből : Kolozsvárról, Mezö-Záhról, Oláhfenesröl, Baláubányáról ; magyar 

 részekből: Doroszlóról, Palánkáról, Illókról, Pancsováról, Orsováról, Jeselnitráról, a veteráni barlang tájá- 

 ról, S.-A.-üjlielyről, az Alsó-Hámorból, Nagy-Váradról (Muz. gy. Mocsáry), Budáról (Muz. gy. Pável). Mehá- 

 diáról (Muz. gy. Friwaldszky), l)abasr(U (Muz. gy. Metelka Fereucz), Pest i^Iuz. gy. «Csillagvólgy« Pável 

 János). 



spEi. i. FA.i. XYSTICUS LATERÁLIS. (Hahn). OLDALAS K. seiten s. 



(latfiahs =r:(ilclalas ; a vés-'tcst diszitéséiL' vcjiiatkii/.ik.) 



Si/ii. LS.Ül. Tluiinisii', lateralis H.ahx «Die .\rachnid.« I. p. iO. 

 Viele : Thokkll « Keiuarks» jiají- 231, 232, .538. 



? Elöteste eleuken sótet-eserbarna. sárgásfehér, szeles kózeiicsikkal. melyben semmi ekfolt nincsen, 

 vagy csak elmosódva — néha éppen csak néhány szennyes-barnris folt által jelöltetik : a mellresz sárgásfe- 

 hér, finom szegelylyel; az egész elötest magas, felül, a esik szelességében, lemezszerűén lapos, hátúi, túl a 

 nyelecske felé, szé23en meredek-ívesen lecsapott, e meredek részen a csiktól két oldalt egy-egy sötétebb folt. 

 A végtest szélességénél alig hosszalib, elől keskenyebb, hatul korszerűen clkerekiti^tt, szelesebli. kissé lelapi- 

 tott ; oldalai, különösen elől, élénken pirulok, néha sárgásfehérek. A luitlap cserbarnás, közéjirajza rende- 

 sen csak két visszhorog vagy fűrészfogszerű oldalágat bocsát. A hibák élénken barnássárgak s az előpárok 

 czombjai néha vörössel elegyítettek vagy sötétes foltokkal tarkáltak. 



A zár igen jellemző ; köldökszerű, vörösessárga emelkedésen gt>mbostüfejszerű ket vorosVmrna 

 fényes dudor áll. melyet egy" meglehetősen szeles, vörösessárga lemez választ el ( -X ). 



Az alsó szemsor igen könnyeden kihajló, oldalszemei a középsőknél közel kétszer nagyobbak s 

 valamennyi szeme majdnem egyenlő távolságra egymástól (a középsők alig megkülönböztethetíileg távolabbra 

 egymástól), a középsők kevéssel közelelil) a. homlok széléhez mint egymáshoz. A hátsó szemsor kihajló, oldal- 

 száméi a középsőknél nagyobbak s láthatólag távolabbra állanak a közepsőktiil mint ezek egymástól. .\ ket 

 sor középsői dereknegyszöget képeznek, mely szélességénél nem magasabb. 



A homlok szelén rendesen nyolcz serte, az alsó közepszemek alatt, közepén, egy serte, az oldalsze- 

 mek alatt, oldalt, ket-két serte, ezek között egy hosszabb és egy rövidebb serte. 



Az első lábpár szárán es másodvegízén, alul, rendesen hat-hat pár túske ; a második lábpár szá- 

 rán hat, másodvegízén öt jiár tüske : a harmadik lábj^ár szárán ket pár es egy — a negyediken két tüske. 

 A rágok hqjoskások, iovuk keveselib mint kétszer oly széles mint végok, sertéik gyéren állanak. Az állkapcsok 

 keskenyek, összehajtok, sárgások : az alajk sötétebb, az állkapcsok hosszának ket harmadát bőven eléri. 

 A tapogató barnássárga, felül sertésen szőrös, barnapettyes, vegíze rövidebli mint a szár es térd együttvéve. 



Mertekek : ? Torzs S »% ebből 



fejmell '■'>''> '> 



I labpar l<)-7 » 



11 » 10-.") I) 



III » 7 



l\ « , s 



c? Kisebb, karcsúbb, elénk színezetű. Fejmelle eleuk cserbarna, alig világosodó kozepcsikkal, ebben, 

 a hat közepe táján, egy fehérsárga előre nyíló ^^ szerű sarokfolt. A vegtest alapszíne sötétbarna, szegélye 

 finom, sárgásfehér, visszhorgos középrajza élénken sárgásfehér cserbarna, foltokkal. A lábak élénken bar- 

 nássárgák, a két első pár czombja es térde cserljarnával foltozott és pettyegetett. 



A tapogató barnássárga, szára a térdnél sokkal rövidelili, külső oldala vegén egy, a pikkely szeléhez 

 szorosan illeszkedő rövid nyujtvánnyal, alján egy karejszerű lapos nyujtvánnyal, mely szélességénél nem 

 hosszabb. A pikkely kanálalaku, módosan szőrös, nemzöszerve sötetvörós-barna, rajta egy befele görbülő 

 egyszerű, hasonlószínű nyujtvány áll (3). 



