V. LATERIQRADAE. 239 '•'• KESZEOJÁRÖK. 



A véijtest hosszánál nem szélesebb, elöl keskenyebb, hátul elkerekitett, oldalaibíin fehéres vagy szürkés, 

 hatlapja sárgásszürke, középrajza néha elenyésző, rendesen három visszhorog vagy fűrészfogszerű oldal- 

 rajzzal. Lábai sötet-barnássárgák, felül világos, sárgás hosszesikokkal. * 



A zár köldökszerííen emelkedett, sötét-vövtisbarna s egy nrijiliiem kórforma nyílást mutat, mely 

 mögött (a légzöres feletti a keret szeles, fényesen vörösbarna, a koldokszerü emelkedés ket obbilan ket-ket 

 sekély horpadás látható. 



Az alsó szemsor könnyedén kihajló, olda.lszemei a kcizepsöknel sokkal nagyobbak; a középsők 

 annyira egymástól mint a homlok szeletői s távolabbra egymástól mint az oldalszemektől. A hátsó sor 

 kihajló, oldalszemei a középsőknél valamivel nagyobbak, valamennyi szem egymás között egyenlő távol- 

 ságra. A két sor középsői oly dereknegyszöget alkotnak, mely oly magas a milyen széles. 



Az első lábpár szárán, ahll, kilencz tüske két sorban, a külső soron öt; másodvégizen, alul, rende- 

 sen hat par tüske ; a második labpár sziir;in rendesen öt, másodvegizen — hét pár tüske ; a harmadik pár 

 szár:in, alul, egy pár és egy tüske, a negyedikén egy nagyobb tüske. 



,\ rágok sárgabarnák, laposok, tövüknél kétszer oly szélesek mint végüknél. Az állkapcsok keske- 

 nyek, alig egymásra hajlók, barnássárgák ; az alajk az állkapcsok hosszának két harmadát eléri. 



A tapogati) liarnássárga, bőven szőrös, végize alig rövidebb mint a térd es szár együttvéve. 



Mt-rtekek : í Törzs 11 ";„, ebbril 



fejmell 4 n 



1 lábpár 1 1''7 » 



11 .. 1! -S 1. 



111 .. S ,) 



\\ .. s-.-. „ 



Néha kisebb, törzs: S ";;„ 1 labpar l(>i' ";„, 

 rf Előttünk ismeretlen. ^ 



Magam csak egy példányát ismerem I»oroszli')ról ; a magyar nem. nnizeuni gyiijteuicnyeben két 

 példány «Mehadia és Orsova» jelzővel, gyujte Friwiililszky .lános ur. 



SPEC. 7. FAJ. XYHTICUS ULMI. (Hahn) SZIL K. ulmen sch. 



(iiíiiiiis ^i szilfa; ktnlvi'iic/, tiUtózk<n]úsitriM.) 



Si/ii. J l>;yi. Tlii'itiisii.t riiiii Hahn «Díp Av.icliniiieii» I. \>. ;3íS. 



;" 1861. Tlit'iiiisiis errafiritx Bj.ackwai.i. «Spid. nt Gr. lírit. :ni(l Ír.» I, ji. 71. 

 \'i(Ii' : Thorei.i. «Reiiiarks» p. "ÍV). 



? Előteste a uyelecsketől ívesen emelkedő, fehU lemesszerüen lapos, sárgásbarna, egy világos közep- 

 csikkal. mely a szemcsoport szélességének közel megfelel : e közép csíkban egy ékalakii sötétebb betét, mely 

 elével a nyelecske fele fordított, s melynek csúcsát a, hátrés kéjiezi. Lábai barnássárgák. Vegteste igen 

 világos sárgásfehér oldalakkal es hassal, felületén u vegtest körtealakjáuak megfeleli) körrajzu halvány 

 bebarnítással, mely az oldalak világos színétől egy finom, i)aruás szegély által választatik el; e barnás hát- 

 mező közepén egy elmosódó, fehéressárga, széles hosszcsík, mely a végtest hosszának közepe táján, két 

 oldalt, viszszhorogszertí ágat bocsát s ez ágboesátást iirha még egyszer ismétli ; a hátmezi'i vege felé egy 

 vagy két szintén világos y^ szerű harántcsik, néha igen finom barna vonalak által szegélyezve. A végtest nem 

 egészen kétszer oly hosszú mint a fejmell, legszélesebb helyén saját hosszánál keskenyebb, lelapított felületű, 

 körtealaku, elkerekitett csúcsával előrefele irányzott. 



' Thorei.l 1. (,-. «Thf Ijullius genitalis liat in X. bifasciatus ou its under side, neartbe base, two stroiui, kiUíf, sjtiiie-like pnicesses, 

 wliich tlie greatpr ]]art oí tbeir lenjitli riin paruUcl with euch otlier, ouly with tlieir iuward eurved cxlrt-mities díverizing at au acute 

 antíle.» etc. - ■ • 



