V. LATERIGRADAE. 240 V. KESZEGJÁHÖK. 



A zár egy apró, köldökszerü, liarnássárga emelkedés, ^ szerű nyílással, nielyl>fii lü-t inej^kiizelitett 

 apró, feuylö és sötétebb dudorodás látható. 



Az alsó szenisor koniiyedeii kihajló, oldalszemei kétszer akkorák lüint középsői s ezekhez oly 

 távolságra állanak, mely kétszeres átmérőjüknek megfelel : középszemei ennél valamivel távolabbra egymástól 

 s annyira a homlok szélétől, a mennyire egymástól. A hátsó sor kihajló, oldalszeniei a középsőknél alig 

 nagv'obbak, az alsó oldalszemeknel sokkal kisebbek, szemei egyenlő távolságra egymástól, mely nem nagyobb 

 az alsó sor középsői közöttinél. Mind a ket sor középsői deréknégyszöget képeznek, mely magasságánál 

 ali» szélesebb : a ket sor oldalszeniei tetemes dndorokon s nem távolabbra egymástól, mint az alsó középsők 

 a felső középsőktől. A homlok legszélén 7 vagy 8 fekete serte, az alsó középsők alatt és távolságuk közepé- 

 nek megfelelően, a hét vagy nyolczhoz függőleges viszonyban még két serte. 



Az első lábpár szárán, alul, öt pár, — a másodvégizen, alul, öt pár erős tüske, a tüskék néha 

 páratlanok s a kiilsö s<ire a nagyobb szám; — a második lábpáron hasonlóképpen. A harmadik lubpar 

 szárán, alul, két pár és egy tüske, a negyediken három tüske egymásmögött. 



A rágok vöröses-barnasárgák, a homlok magasságánál alig hosszabbak, laposkások ; tövükön — 

 elülről tekintve — kétszer oly szelesek mint végokon. Az állkapcsok keskenyek, összehajlók, az-alajkkal 

 együtt vörösessárgák ; az alajk az állkapcsok hosszának ketharmadrészet eléri. \ tapogató szára es végize 

 felül tüskés, végize alig rövidebb mint a szár es térd együttvéve. 



:\rei*tekek : ? Törzs 7 "% ebből 



fejmell -"^ " 



I lábpár '■' » 



II » S-7 » 



III .. r,-'.l « 



IV ,. (l-S ,, 



^ Kicsiny, sötétvörösbarna, fejmelle közepén egy, elével hátrafelé fordított vörösbarnás ek, a nye- 

 lecske felől villaszerű, kétágú, sárgásfehér határral ; a sötet-vörösbariia vegtesten egy egészen körülfutó, kes- 

 keny, sárgásfehér oldalcsik, a hátmezön a nőstény rajzai sárgásfehér szegélyek által körvonalazva. A ket első 

 lábpár czombja és térde sötét-feketebarna, szára és vége vörösessárga, a két hátsó lábpár sötétebb vöröses-barna- 

 sárga. A tapogató vöröses-barnasárga, pikkelye kanálalakú, módosan szőrös, szára alig felét éri a térd 

 hosszának, külsíi oldala végen egy erős nyujtváuyt bocsát, mely a pikkely széléhez alkalmazkodva, egy éles, 

 kis, könyedén hajlott körraöcskébe végződik, a szár e nyujtváuyán kivűl, alul, meg egy szeles karéjszerű, 

 elkerekitett, a pikkely üre felé hajló, sötétbarna, lapos nyujtvány látható, mely a szárnál hosszabb; a nemző- 

 szerv egy sötét-vörösbarna dudor, külső oldaláról tekintve ket vékony uyujtványt mutat, melyek közzül a 

 hátsó rövidebb, az első ennél kétszer hosszabb kissé csavarosán befelé-oldalt hajló. 



Mertekek : r? Törzs 4-i> "'/„, ebből 



fejmell d'ö ■> 



I lábpár 8 II 



Mint tavaszi alakot füzekről es a tómelléki sáros helyekről Doroszlorol ismerem. 



SPEC. S. FA.i. XYSTICUS rEROílASTEK. Th. HASAS K. baixhi.íe sjh. 



(tzÉou =r tulsáí,' ji'lzöjr, •fiiaTl.ii = lias ; a vé^'tcst na^'ysái,'iin'il, jelesen uyujtott nlakJHiól.) 

 N//"- l'^71. Kíjsticus ijfrinjdntír Thurei.i. «líemarks» p. iíiíl. 



'? A végtest hossztojásdad, szélességénél egy felszer hosszabb, l'ejmelle szélességénél hosszabb, szép 

 barnasárgás foltokkal, világosabb, széles középcsikkal, mely a hátrés előtt a szemekig elmosódó sötétebb 

 hosszfoltokkal elhomályosított. A fcjmell szélességénél hosszabb, domború, a hátrés táján kissé beluu'pasztott 

 8 a nyelecskefelé lankásan lecsapódó. 



