V. LATEIilGEADAK. 241 V. KESZECtJÁRÖK. 



A laposodó vegtest szelei, különösen elöl es az oldalakliaii fiuoin elenkeu-feher szegelylyel, mely sze- 

 jíely hossznínczos s a végtest vége felé elenyészik. 



A végtest iilaíjszíne barna, közejjrajza vörösesbarmis, ekalaku s hegyével közel a fonókig terjed, 

 szelei módos de sürü csipkézettel, a végső csipkék csúcsa pontszerűen fehér, s itt a közéijrajzban barnás 

 harántcsikok láthatók. A has vörösbarna, néha petyegetett, kétoldalt elmosódí'), világos szegélylyel. A lábak 

 sárgásbarnák, felületük egész hosszában eg}' világosabb cs k, mely a ezonil)okon kevésbé kifejlődött. 



Az alsó szemsor könnyedén kihajló, oldalszemei a középsőknél kétszer nagyobbak, a középsőkhöz 

 közelebbre állanak mint e közéiisők egymás között : a középsők amiyira egymástól, a mennyire a homlok 

 szélétől. A hátsó sor kihajló, oldalszemei a középsőknél nagyobbak, a középsők alig észrevehetöleg közeiebi) 

 egymáshoz mint az oldalszemekhez. A két sor oldafszeme tetemes dudorokon áll, a Jcet sor középsői oly 

 derék négyszöglieu elhelyezettek, mely oly magas a milyen széles. 



A lál)ezombok felül tüskések, az első páron három és négy tüske ket sorban, a többiu 3 tüske 

 egy sorlian. Az első pár szárán, ahü uegy, másodvegízen alul, öt pár tüske. 



A tapogató barnás, szárize a térdnél sokkal rövidebb, külső) oldala végén egy uyujtvánnyal, mely 

 egy kis fekete, sarló alakú, a pikkely széle felé hajló hegyes kórmöcskebe végződik ; alsó felén egy másik 

 nyujtváuy, mely szélességénél hosszal )b végéu elkerekített és elíirefele lekonyult; a nemzörész lencsealakú, 

 sötétvörösbarna, külső széle felé kissé behorpasztott, s itt — ei)2ien a széléy)ől — egy karéjszerű, apró, a 

 pikkely szélet alig meghaladc) nyujtv;Qiynval ellátva, a szar körmös, felső nyujtv:ínya a nemzőszervet meg- 

 közelíti (az egész szerkezet alólról vizsgálandó). 



Mértekek : -^ Torzs 5 '*„ ebl)r)l 



fejmell -2-i- 1) 



l hi])par lO'.") 1) 



IV .) C. I. 



? Nagyobb; vegteste tojásdad, sz(<lessegenel ',:>-dal hosszalib, SiirL;;issziu-ke, elmosódó, szeles, visz- 

 horgos közeprajzzal. Fejmelle szélességénél valamivel hosszabb, sárgásszürke széles középcsíkkal ; homlo- 

 kán gyéren álló, erős fekete sertékkel, melyekhez hasonlók a tapogatókon is láthatók. Lábai sárgásszih'kék, 

 felületökön barnásán vonatozva — pontozottak: az első pár czombja felületen, rezsüntös sorban álló három 

 fekete tüske, száiVm alul. három — mfisodvegizeu uegy pLÍr tüske, az uti'ibbin oldalt is még eg^' ket tüske. 



A zár egy sötétvörösbarna, fényes es terjedelmes kerek köldök, toj.-ísdad nyilassal, melynek felső 

 (a uyelecske felőli) feleben egy szajialytalan formájú sárgás dudor hithat c). ' 



Mertekek, i : Torzs ")-7 '«„, ebljol (terhes 7-4 »>;„,) 



fejmell -"•") « 



1 lalijiar 7-'.'> » 



II ■> 7-:! » 



III » i-'S ,) 



IV I) 'r'ó Pl 



Mint őszi alakot (okt(')ber) eddi.u csak Veszpremliől ismerem, hol kiikeiiyliokrokou találtam. 



'TiiiiKELL 1. c. :i/.t rnimiljii; Vulva ex .-ulcis vil f(l\^(lli^ oMougis (liiulm^ siibijunillrlis, iM.-ta imdia lim^'ituili)iali ttstacea sat- 

 lata, i'onvexa, dujilo eiiciter Idngiore q)iam latioie ilisjunetis, constarc vicletur.» Ugy látszik, hoß' Thouell péUláuyai ifjabliak voltak, a 

 Uji'lyekuél a zár kert'te még uem fejlődött ki köldökké. 



J)lí.U.MAN tíTTl): MAt.VAlíoRSZÁG )'UK-K.M .\ AJA. ))) OJTÓ m:i;,MAN: I'.NoAltN^ slINM.N KA''.\A III. 



