VI. CITIORADAE. 1^57 '^'I- FTTTrtK. 



SPEC. S. FA.i. LYCOSA ANTILATA. Tnon. GYŰEŰSI.ÁBÜ F. wngklbkinigk w. 



(iiimlus ^ fjyiu'ücskc ; a lál)ak diszérül.) 

 .S'í//!. 1S71. Li/nisii iiiiiildtn Thohkll «lípmarks« p. tí'JÜ. 



'i ElöteHte sütet oliijharnu., liúroin világosodó, elmosott liosszcsíkkal, melyek közül a középső még 

 legjol)V>an kifejezett, a nyeleeske fele esncsosodik, a szemek fele kcresztszerüen tágnl, de e tágulás a szemtér 

 hátsó szelén elenyészik ; a szemter sötét ; végteste sötetharnás, olajzöldes szőrözettél, elején egv világosod(') 

 orsófolttal, e mögött igen határozatlan, világosodó foltokkal; kihai ola.jsárgák sotetehh gyiirnzettel es foltok- 

 kal elég sürüu megrakva,. X'ala.menuyi rajz a liorszeszhen élesedik ; szfiraz allapothan a. fa.k('i szőrőzet által 

 elborittatik. 



A fejmell jol fejlett ; mellresze kissé t<ígult, a fejrész 2)risnuiticus. A mellvért barna, fehéres szőrö- 

 zettél. A rágok, állkapcsok es az alajk szennyes agyagsárgák, a rágok tovidí felé kissé barnultak. A tapogató 

 a lábakéhoz hasonló szniíí, gyüniz(')tt ; térdén, szTirán és ezombján néhány fekete, karcsú tüskevei, végíze 

 rövidebb mint a térd es szár együtt véve. A lábak karcsuk, tinóm vegekkel, erős, hosszú fegyverzettel; gyü- 

 rüzet szerint: a czombon 4, a térden 1, a száron o gyűrű jól megkülönböztethető. 



Az első lábpár szárán, alul, három hosszú és ugyanitt, de legelői, egy rövid tüskei)árral : másodvegizen 

 alul. lairoiu hosszú tuskep;irral ; a harmadik es negyedik lábpár térden, felül, a legcsúcsán egy hosszú tüske ; 

 valamennyi pár ezombján, felül, szárán es másodvegizén, alul, sok, hosszú es megfekvő tüske. A végtest 

 tojásdad, elég domború. 



Az alsó szemsor négy szeme a-pro . egyenlő távolságra egymástól s tavdlablir.i a homlok széletői 

 uHut a második sortól; a második sor kt't szeme nagy, egy szeiiuitmerőnel nagyobb távolságra egymástól; 

 a, harmadik sor ket szeme, a, második sorénál kevéssel kisebli es sokkal ta.vola-bbra egymástól mint a 

 tnás<Klik sortól. 



A /ár egy eleuken sargásvoros, világos, fényes terese, mely szélességénél hosszabb, a nyelecske fele 

 kikerekített, a légzöres felé nyelvszerűen kinyúló s ismét kitágulva, elkerekített. 



Mertekek: ? Törzs (i-S '"/„, ebbíil 



fejmell ^'li " 



I lábpár S-.i » 



II « 7-0 .) 



Ili « 7-2 « 



IV 1) lo-o ,1 



~f Kisebli, karcsúbb, egeszlien sotetebl) ; a. lábak gyürüzete csak a, czorabokon kifejezett, különösen 

 a. felületen sötét. A taiJOgati'i czombja. es térde világos, bunkója a szárral együtt síitetfekete ; a szár vasta- 

 godott, tömötten allo, durva, fekete szőrözettél; pikkelye csucsosan kanalafakii, kurtán szőrös, csúcsa alatt 

 egy gyér ecsettel; nerazöszerve egy sötetszüu'i, egyszerű, csak kevéssé domliorodn gyűjtíibril áll, melyen csak 

 egy apró, jelentéktelen dudorocska láthat<). 



I\Iertekek ; -■ Torzs 5 '"/„, ebből 



fejuu'il )1 1) 



I lalipar 7-S ,. 



11 » 7-4 .) 



Hl » 7-4 » 



l\ .> l(l-:í » 



E jeles fajt, melyet Thori- ll tanár franczia es olasz példányokra, alaintott, mely tehát deli jelle- 

 gűnek látszik lenni, eddig csupán csak Doroszlón, a, mocsarak szélein, még pedig mint kora tavaszi alakot 

 észleltem. 



HERMÁN nná MAr.YARORfíZÁr, prtK-FAt NAJA. III. OTTO HERMÁN : TNOARNS SIINNEN-FAI'XA. Hl. -^3 



