VI. CITIGRADAE. 261 VI. FUTÓK. 



«iF.N. M. NKM. TARENTULA. Sund. 



( l'uii'iitiiui iiliisz város, iiiflviii'k kíiiuvékéKlI ii iiifsrs tiilajilouságokkal frlnilcá/.i>tt ]iókiik isinricti'Sfk Irttck ; lás.l üUmIíiuos rész, Iti. I. 



Aldrovaui.li.) 



Si/ii 1S;H:1. Su.ndkwall «Couspt'c'tiis Araolm.» \i. 2Í-. (ad jiartnn i 



Viile : Thorell «Üu enrop. Spiders« p. lül. 



A felső fonópár az alsónál nem vagy alig hosszabli. 



Az alsó szemsor a középsőnél kevéssel vagy alii; rövidelili: a szemek tere oly hosszú, a milyen 

 széles ; az arcz elég magas, a rágok töve felett pofás, domborodii oldalakkal ; a lábvégek esak kevéssé 

 vekonvo(ir)k. 



Bujkáló alakok. A nt'lstények majdnem gömbölyű, nagy peteliurkokat készítenek, s ezeket legtöbb- 

 nyire kiv.-íjt liregekben cirzik ; némely alakok barangolók s n/istenyeik csak a- pi'tt'^k lerakása idejt-n gondos- 

 kodiuik iu'egekröl. 



A Tarentula radiata liordáskörmei erősek, ives liajlásúak, kevés, erős, nem épen bosszú bordával 

 fölszereltek, lásd: II. kot. YI. t. l:!4. c. 



SPEC. 1. FA.i. TARENTULA EADIATA. (Laté.) SUGARAS TARENTULA. stuahliüe t. 



(rarliiiK, i-ailiata — <'.sillai;i)san nszló Misár ; vajz az cli'Ucsti'n.) 



.Si/ii. 1817. l^íjcts,, i-.nli.itii I.ATi:An.i.i: "Xoiiv. Dict. (l'llist. Nat.« II. i'.l. XXVIII. p. ;ii)->. 



Vili.': TniiiíKLi. «Remarks« p. olM, .'il Í-. 



1n7."). Idein. «Dcscr. iif sfvcral Eiiinji. and North Afric.an Sji.» p, l.öS. 



? Előteste sárgásbarna : világosai)!), széles közép- és hasonló oldalcsíkkal, az elöblii a nyelecskétiil 

 a szemtércseig tart, az utól)biak a homlokon egyesülnek. A középcsíkban fekvő luitn^s t:ijá,n, mindenoldalon 

 négy-négy, küllőszerüen elrendezett i'sik indul a/. <ildalcsíkok fele. s minden küllii — a. két elsíi leginká.bb 

 — liTitul feketésen szegélyezett. A vegtest fakó, a nyelecske felett ket feketés folttal: basán, a légzöréstöl a 

 fonókig terjedve, egy terjedelmes, biiromszógletes. eluios()dó szeltt fekete folt. mely csúcsával a fonók fele 

 áll, s azokat megközelíti. 



.\ lábak barnáss;irj4:lk. alfelulíiin, :iz izek vegén, liomályos foltokkal. — a, negyedik par szára töven 

 és végén szeles fekete gyűrűs folttal, mely az íz 'elideten nem er össze; a csqulk alfele li;lrsonyfekete szőrö- 

 zettél, különben sötét vörösbarna. 



A fejmell hosszúkás szivalaku. jól domliorodott, hátvonala, oldalríM tekintve, vízszintes, a szemek 

 táján alig, a hátreseu tul tetemesen lekonyuló : a. meglékvő, rövid, meglehetősen tömött szőrözet között 

 és leginkább a szemtércsen, néhány fel.iUi'i, hosszú, liarna szőr. A mellvért szívalakú, fénytelen; bársony- 

 fekete, felálló, serteszerü, fekete szőrökkel. A r;ig(ik az első lábpár czombjánál nem vékonyabbak, ugyan e 

 lábpár elsödvégízéuél sokkal li()sszabl)ak, másodvégízéuel alig rövidebl)ek ; tövük élénk sárga szőrözettél 

 borított, végok feketés, szőrös, az eWls csipíiköröm hegye felé bíborosán áttetsző. Az állkapcsok vöi'ösbaruák 

 szélesek, befelé résüntösen elvagottak, kifele elkerekítettek, az alajk hasonló színfí, széles, elől egyenesen 

 elmetszett, az állkapcsok felehosszánál alig rövidebb. A tapogatí'i sok sárga szőrrel, vegíze barnuló: cz(unbja 

 felületének elején három rövid tüske haránt sorl)au, közepe táján egy nagy tüske. 



A Iái )ak barnasárgák, alól sötéten foltosak (lásd felül); valamennyi végízen erős, tömött talpkefe 

 (pálczaszerü szőrökből), mely a ket első páron a szárra is átnyúlik. Az első lábpár szárán, alól, három pár 

 igen megfekvö er("is tüske, a, imisodik párén hasonlóképen: a harmadik és uegyi'dik kibpár szára köröskörül 

 megfekvö tüskékkel fegyverezett. Valamennyi czomb felületén 5 — 7 kurta, nu^ul'ekvö. rendetlen állású tüske. 



A végtest hossztojásdad, fakó, a nyelecske felett két elmosc'xló folttal, e ket folt irányában, hátrálib 

 ket JL szerű feketés foltocska (példányomnál); szörözete kurta, finom, világos fakószinü, gyéren feke- 

 téssel elegyes. 



