VI. CITinilAlUK. 273 VI. FI'Ti'lK. 



sPKO. Ií2. FA.T. TATiENTrr,A ('T'RSOli, (Huin.'i Fr'l'(') '1'. lmfkk t. 



(i'iirsiir — fiitn ; a ^.'.vois iiiuzt;:'csinl.) 



Si/ii. |s:il. Li/nisii i-iir.-.iir Hahn "])ii> Aracliiiiilcn» p. 17. 

 \iilr : ']'iiiii:i.:ll « Üeuiaiks» p. :'.i:i, .")7s. 



-? Kiosiiiy. Earnássár^fa, lianiM, rajzoklval. Az elütést egy világos liaruássárga középe-síkkal és 

 liasoulü oldalszegélylyel ; a szemtércsc sotetliama. A végtest elején egy baruássúrga, világos, de eliuosódó 

 lándzsafolt, ettől két oldalt a szabálytalan alakú liarnás foltocskák szabálytalan sora a fonókig követhető. 

 A láliak világos olajsziníiek, ennélfogva a, sötét tüskék igen szenibeszökt'ik. A has egyszínűén barn;iss;irga. 

 A rágok nem doniborod(')k, behuzottak, egyenesek, barnássárgák, a mellvért hasonló sziiiii. 



A szemek esill(ig('i-gyautasá.rgák, feketés bogárral; az els/i sor egyenes, egyenlri távols:igra a homlok 

 szélétől és a középsortiil. ket középső szeme valamivel távolablira egymástól, mint a szélsőktől. A közep- 

 sősor két szeme elég nagy, masfel szem;itmer('inyire euyniiistiil. a liiitsc'i sor ki-t szeme a kiizepső sorenTd kisebb 

 és sokkal távolabbra áll egymástól, mint a középsortól. 



Az első lábpár szárán, alnl. liiirom ]KÍr finom tüske, oldabin szintí'ii luirom-liárom tüske, másod- 

 vegizeii hasonlóképen, ^'a^amennyi p;ir <'Z(imlija, felületén, elől, hiirom rövid tüske harántsorlian, e mögött 

 ket hosszú tüske egym.-is nmgutt : a tapogati) cZDiidijan, előd, négy tüske. A tapi)gat(') (/zinid>i;i, térde es sz:ira 

 olajszínű, pikkelye vörösesbarna; a Kz;ir vastagodott, a térdnél rovi<lelib; a pikkelv esuesosau - kaiuíl- 

 alakú ; a nemzőszerv vörösbarnás, kidomlmrodo. knűlrőd — oldalrcM tekintve — egy igen vastag, a. nemző- 

 szerv tövebőd indulii, elkerekitett alap daraJi kithatc), mely egy eh'íre ininyozott, vaskos tüskét visel. 



;\Iertekek : -" Torzs i ";„, ebiMil 



fejniell d 



I lal)p;ir i'r'i « 



IV « ít » 



(Példányomon a W l:il)iiiir balfele reprodut-rilt es csak *'< m. m. hosszú). 



Egyetlen példánya a nemz. Múzeum gyüjteruenyeben. gyüjttitte P;i\el .T;inos l!ákos-l'alot;iu. 



GEN. 4. VEM. TROCHOSA. C. K. 



iTiioyniij ^= 71 Ily II) = futni; II miiz^íMs ^'vnrsas.V'án'il.) 



Híjn. ISí-s. ('. Kiini «Die Araehniclf-ii.i XI^■. ]>. W'k 

 Vilii' : Tiiiiiaa,!, «Du enrop. Sp.« p. 1'.)^'. 



Az alsó szemsíU' középsíii oly vagy kevéssel nagyobi) távolságra a homlok szélétől, a mekkora egy 

 szemnek az átmérője. A felső) fonó pár az alsónál kevéssel hosszabb. Az alsó szemsor a kcizépsőnel látha- 

 tólag hosszabb. A szemter hosszüságánál szelesebb. .\z alsi'> szemsor közé2)szeniei a szélsőknél nagyobbak és 

 a hátsó sor szemeinél, alig vagy nem kisebbek. Az arcz alacsony, n eseii-pofás ; az előtest megfekvően 

 tömött szörü. A lábak vaskosak, ueha hosszuk. \'iijó alakok, a melyek cső \'agy barlangszerű, iiUandó lakást 

 készitnek, a melyben a nőstények a fonóikhoz erősített nagy peteburkot őrzik, a melyet a nap segítségével 

 kiköltík. Fiaikat sokáig a hátukon czípelik ; a harmadvedléstt nemzedék áttelel úgy az érett is. 



A Trochosa cinerea első lábpárjTin a bonkis körmök hosszuk, sarlinibdui kampóval, az elsi'i liorda 

 kevéssé görbe, lásd : II. köt. YI. t. 13.5, //). 



' Thurell tr. «EemarUsii p. 323. a Lycosa emsor (Hahn) fajt a Taicutula atuleata (Ci.krckI svumiviiiái közé sorolja iitryau, 

 de az én példányomat határozottan: Tarantula ciirsor (Hahs) határozta meg, E nevet uietilartoin, mert a fennforgó, a synouynűkára 

 vonatkozó kéte'yek elo.szlatására nem elegendő az anyagom. 



HERMÁN OTTií : MAi.iVARnR^ZÁa l'iiK-FAesÁJA. III. OTTO IlKIOIAN: TNiiARNS Sl"! N.NKN 1 AlNA. III. :í,"> 



