vr. ClTIGn\DAE. 274 ^T- FUTÓK. 



SPEC. 1. FA.I. TPiOt'HOSA CINEREA. (Fahií.) SZl'RKE CSEL()r(')K. (uíaüe barenspinne. 



(cinerea = hamvas ; a szinezptiől.) 



Si/ii. 179;í. Aniiit-n ciiirrea Fabiucius «Ent. Syst.» II, p. 123. 

 Vide : Thorell «Tieniavks« p. 332. 



? Hamvassz i'irke sái%'ással ós felvetéssel elegyes. Bozontosán szíírös nagy alak ; vaskos, hosszii 

 lábakkal. A fejniell szürkessárga ahipon lianivas rajzokkal, naelyek a középen egy levélalakú rajzot alkot- 

 nak, melynek mintegy szárát a hátrés, l>or(láit a küllöszerüen oszló, szürkéssel jelölt izombarázdák képezik; 

 a két hátsó szemtől, az illető oldal felé, egy-egy ekalakú, elmosódó folt áll ; a niellrész szélein szürkéssel 

 osztott sárgás foltok állanak. A szemtércse feketés. A végtest elején, kétoldalt, egy sárgás rajz, melyben 

 néha hússzínű lehellet is tapasztalható, s a melyben rendesen ket-két sárga foltocska feketés szegélylyel 

 szembetűnik. A végtest többi része, sárgás- szürkés és feketés színnel felhőzött. A lábak sárgásszürke alapon, 

 hamvasán gyűrűsen-foltosak, e foltok csak a láliak felületén és oldalain határozottak, A lábak elálló, finom, 

 világos szőrözettél borítottak. A rágok vörösesbarnák. 



A fejmell vaskos, mellrésze szélesedő, kissé lapuló; oldalról tekintve a hátvonal a fej bulijától 

 kezdve a nyelecskéig folytonosan hanyatlik, ugy, hogy a fe' a legmagasabb pontot képezi ; a homlok majd- 

 nem egyenesen elmetszett. A mellvért sötét hamvas, ritkán egy ékalakú, világos közéíjfolttal. A rágok vas- 

 kosak, hosszúk, az első lábpár czombjánál vastagabbak s ugyan e lábpár másodvégízénél körülbelől 0-5 '"'/„i-vel 

 rövidebbek, egyszínűén vörösesbarnák, világos, hosszú szőrözettél, mely az alapszínt nem takarja el. Az áll- 

 kapcsok barnássárgák, elől elkerekítettek s világosodok, sok erős, sötét szőrökkel ; az alajk sötétebb, négy- 

 szögletes, az állkapcsok felehosszát nem éri el. A tapogató sárgásszürkés, csúcsa kissé sötétedő, rajta a 

 tomjia hegyű, bordátlan köröm ; czombja felületén, elől, három rövid tüske harántsorban, e mögött két 

 hosszabb tüske egymás mögött, a végíz tömötten szőrös és rövidebb mint a térd és szár együttvéve. Az első 

 lábpár szárán, alul, három pár rövid, megfekvö tüske, két oldalt még két-két tüske ; másodvégizén S2;intén 

 három pár tüske a szürkésfehér, tömött talpkefébe elrejtve. Az első és második lábpánm mind a két, ;i többi 

 párokon csak az elsődvégíz talj)kefével. A végtest tojásdad ; a has egyszínűén sárgásszürke. 



Az alsó szemsor egyenes, a két középső valamivel távolabbra egymástól mint a szélsőktől és szeme 

 uagyobli a két szélsőnél, e sor a középsornál láthatólag hosszabb s valannvel közeleblire áll ehhez mint a 

 homlok széléhez. 



A középsor két szeme elég nagy, valamennyi szem között a legnagyobb, bőven szemátmérönyire 

 egymástól. A hátsó sor két szeme a középsorénál kisebb, az alsó sor középsőinél valamivel nagyobb, kétszer 

 oly távolságra egymástól mint a közép sortól. 



A zár vörösbarna; két egymásfelé hajló, a légzőrí's fele szétágazó, vesealaku (<?^) nyilast nmtat, 

 melynek széles osztója, ugy mint kerülete is, bőven szőirös, úgy, hogy a zár részben el van fedve. 



:\rertekfk : í Törzs IS «'/,„ ebből 



fejmell 8'S I) 



1 hilipiir 2i II 



11 .1 -2:', ,) 



III II i'i'-C, ,1 



IV II -2í) I. 



'^ A him kisebb, karcsiibb: színezete a nőstényével az(uios, rendesen élenkdib, A tapogató ivarszer- 

 vezete alig feltűnő, A tapogató sziira hosszabl) a térdnél, nem vastagodott : czombja felületén, elől, három 

 rövid tüske hiirántsorbíin, e mögött két hosszabb tüske egymásmögött ; a pikkely aránylag kicsiny, a szárnál 

 alig szélesebb, csúcsosan kanálalaku, csúcsa alatt eléggé szőrös; nemzöszerve kicsiny, alig domborodó és a 



