VI. CITIORADAE. 275 '^I- FfTi^K. 



kuual tdve iVle egy Küeiiuyesliiimíi, kissf szisalakii, lapos tt'i't iimtat, iiirlyhi/, a kulhü HZtd Ifldl fgy vöruw- 

 bania, luiromszögletes tol(k-tli'k csaílakd/ák. 



Mértekek : '' T(irzs 14 %„ elilxil 



l'ejniell !^ » 



I lálipár -1\ « 



IV I) :27-S « 



^[essze, a teugerniellekeken is elterjeilett s eletm(«lja ;Uta,l igen érdekes faj, a mint ez' mar az i4et- 

 iiiddrul irt szakaszban (lásd I. köt. III. tabhi, <')',{ es szövege) bövebhen is megérintettem. Leginkabl) a ka\i- 

 esiis medrü patakuk es folyamok árterületen, jelesen olyan helyeken tartiizkodik, a, hol a. kavicsok kozcitt es 

 alatt porond is létezik. Itt a porondba vájja csöveit és barlangjait, melyeknek nyilasát laza szövettel liizto- 

 sitja a beomlás ellen. Estve fele kóborol s meglopja prédáját ; kóborlása sajátságos, rövid futamoki mi1 , ■dl. 

 mire az állat egészen szétterpesztett, laposan felfekvő lábakkal mozdulatbunU meg-megáll : ilyenkor csidi a 

 gyakorlott szem különböztetheti meg a talaj szinetril. Ivarerettsége tavaszra esik. A nőstény júniusban m;ir 

 petéit őrzi; peteburka kerek, hófehér vagy sárgás, néha H — 13 ■"'/„, átmérőjű s (J — ^00 petét tartalmaz. 

 Fiait a hátán hordozza s ilyenkor csak lábai szabadok, az egész törzs borítva van az apró fiakkal, melyek 

 méhraj módjára, töldi rétegben ellepik. Különben tavasztól őszig a kifejlődés minden szakaiban található. 

 Verőfényes napokon a nőstény a napr.i czipeli ki peteburkiit s veszély idejelien gyorsan eltiniik vele. l!op- 

 pant gyors fut('), ugy vízen mint szárazon. 



Ismerem, erdélyi részekből: Kutyfalváról (Maros part), Kolozsvárról (Szamos medre), lietyiczelliöl 

 (liiharhegység patakjai), Szebenböl (Sill es Bergleiter gyűjtemények), ; magyar részekből: Orsováról (.Cserna 

 görgetegei, Gratzkapatak), es Gyöngyösről; Nagy-Váradról (Muz. gy. Mocsáry). 



SPEC. -2. FA.T. TKOC'llOSA IXFERNALIS. (Meisen') roKOf.l CS. ikilmsche b. 



(iufernus ^ alvilátíi, kiiliiiinsi.'ii isti'U : riuto, Proserinua ; a tartózkoiláKia vonatkozik.) 



Síjn. INW. Li/rosii iii/i-nialifi MoTscHeULSZKY «Note sur deux Arai;,', veuiaeuses etc.» p. '289. 

 Vitle : Thorki.l «Descr. of several Europ. au North Afr. Spid.» p. 172. 



(X. tábl. 20ti J tcim. iiaa«. 2(l7 u. a tiiiv.« alulról, 208 u. a olilalról, 201) a J záija, 210 a f tapogatója.) 



y Sötétbarna, sárgás rajzokkal. A rágok töve tiszta fekete, azontúl szélesen elénk rozsdavörcis vagy 

 narancssárga szőrökkel úgy bontva, hogy alapszinezetük nem látszik ki, vegök ismét fekete. Nagy, vaskos, 

 zömök alak, vaskos lábakkal. A fej mell felületen, a, mellrész szelétől I '«(„.-nyire s evvel párhuzamosan 

 haladva egy keskenv, sa.rgas csík, mely fele, a hatresti')! indulva,, minden uldalun három sárgás fumm. kuUő- 

 vi.ii.'il tart : ugvaniuneii a szeiiH'k fele h:i,rom sargas vonal (|) szerűen, a, nyelecske fele szinten barom rovi- 

 delib vonal ugyanily alakban tart. A vegtest felülete elején es közepén egy sötétebb, szi'les landzsafolt, mely 

 a nyelecske fele egy ketagu, szeleselib, sárgás vonal által elzárt, ket oldalt finom egyenes, sárgás vonal által 

 szegelyeztetik, hátul ket ^x. szerű ekfolt altai jeleztetik ; alandzsa,folt mog()tt stíllé ket olilalt harom-harom 

 A sárgás foltocska párosan állva es finom, kissé íves vonalak által összekötve. .Vz oldalak világos szürkések, 

 fekete-barna pettyekkel. A has, mellvért es a csipök bársonyfeketek : a. has szme a világos oldalak fele 

 egészen élesen határolt. 



A lábak sárgásszurkek feketés gyűrűzettel, a gyürüzet, jelesen a szaré, alul. tisztafekete. 



■ Megvallom, liogy ezt az eluevezcst csak Thohkll auctontá^áia alkaliiiaztaiii, luoit Moixiioi i.f-zh\ kiiáta tV rajza a legese 

 kélvelili támaszt sem uyújt arra nézve, hogy valóban ez az állat feküdt volna előtte. Motschoii.szkv leíiása .s rajza semmitmoudó s rea 

 illik bármely sötétszinü Lycosoídára. A biologiai adatllalomm^d szintén lígy vagyunk : illik minden folilbev.rjó Trocliosára, a mellett isme- 

 retes, ho-y déli Oroszországban tribb nagy faj létezik ; melyiknek az ifja volt tehát a M. kezében? mert tény, liogy az M. leírta és leraj- 

 zolta állat fejletlen. Egyáltalában M..ts. non.szKV no'ik.i.lésp hova tovább mind kétesbb éitékű.é válik, szeriiiteiii tehát kár vnlt T.t és 

 faját az .\!aueoliigiába bevonni. 



