CITIGlíAn.UÍ. VI. 281 '■i- ri'Tóii. 



A fejmell vaskos; a fejrész kevéssé elvalíi. a. iiiellresz mód(.isa.u szelesedíí: (ildalnil tekintve a. liat\ü- 

 nal a, nyelecsketöl ívesen emelkedik. A rá.tíók elég vaskosak, oly hosszuk, mint az első kii)!);!!- másodvegize 

 s ugyan e pár czomlijánál vastagabbak, barnavörösek, módosan szőrösek. A mellvert barna. Az állkapcsok 

 baruássárgák az alajk sötételib, elől elmetszett. A tapogató gyenge fegyverzettel, sárgás ; a szár töve homá- 

 lyosan gyűrűs, vegize sötétedő csúcscsal Ix'iven szőrös, rövidebb mint a- tcrd es szár együttvéve. A kdiak 

 elég hosszuk, vaskos, foltos czombokkal, es karcsú végekkel; az első piir sz;U;in, alul, d pár igen apró tüske, 

 másodvégízéu o j)ár ; az első izek tali)kefei alig megkiilönViöztetlietők. 

 A has elöl keskenyebb, elvágott, hátul elkerekitett. 



Az alsó szemsor egyenes, szemei ji')form;íii egyenlőeli, a s(ir a: knzcpsurt igen megközelíti s keve- 

 sebbre mint szemátmerőmyire all a Immluk szelétől. 



A kozepsor ket szeme nem igen nagy, szemátmérőnyire egymástól. A hátsó sor két szeme a 

 középső sorénál alig kisebb), az alsó sor középsőinél sokkal nagyobb, bőven kétszer oly távolságra egymás- 

 tól mint a középsortól. 



A zár egy harántfekvő szeles terese, két veseabiku, C) szerűen allii nyihissal. 



Mertekek : ? Torzs 7-^ "% ebből 



fejmell :>'.S » 



I lábpár S I) 



IV » ".)-."i 1) 



(Gyakran kisebl). törzs G '"/,„.) 

 if Előttem ismeretlen. 



Eddig patakok medrében fekvő) gorgete;^ek kövei al itt, nyirkos helyekrcil ismerem, hol kis barlan- 

 gocskakat vájk.il s bennok őrzi alig 'l- "'„„ iitmerőjű fehér peteburkiit. 



Találtam, mint nyuri alakot: Orsoviin (Gratzkapatak), Riizsahegyen (Lipté), ^'ág folyiO: Ungvárn')! 



(MUZ. gy. ViDIlA FiOUDINÁNl)). 



GKN. 5. NEM. PIRATA. SUND. 



{iT3!fH/.Tr< — kalijz, tfiit;c_'ii raljló; a vizek körül vmIú tai tó/.kodás úl.) 



Si/ii. IS'S'.i. SuNLiKWALL «CuUspéctUM Aniclui. » p. 'ií. 

 Viile : TiiiiRELL «Kemarks» \\. 19.3. 



A felső fonópár az alsónál alig hosszabb. Az arcz alacsony; oldalai domborúak. A fejmell gyéren 

 szőrös. Az alsó szemsor középsői határozottan kisel)l)ek a hátsó sor szemeinél, alig szemátmérőnyire a 

 homlok szelétől; e sor a középsőnél valamivel hosszabb. A szemtercse magasságánál szélesebb. 



Határozottan a vizekhez ki)té)tt alakok, n melyek a vizsznien rpen ugy, mint a talajon gyorsan 

 futnak, gyakran a viz ala ])uluiak. .\ nőstények petel)urkaikaf a. fonókhoz erőis tve magukkal 

 czipelik. 



A Pirata piraticus bordás körmei tövüknél vaskosak, kami)o|uk jo liajlasu, hegyes; bordáik, 

 meglehetős szám mellett, sűrűn sorakozottak, lásd: II. köt. VI. t. l'M'<, h. 



SPEC. I. r.w. PlllATA PllíATK'US. (C'i,.). RABL(') KAL(')ZP(')K. kapi-er pn!.vrENspiN.\E. 



(liiratiuus — viile mliiaT/^i.) 



Si/n. ll'il. Artiticiis iiinűiciis Clekck «Ar. Suec.» p. ll>'2. 

 Viilf : TnoHKi.L «UenKuksn p. 3tl. 



V Előteste szennves okíjsiirg.'i. vegtestc olajzöld, vöröslő alap|iil rs olajsarga, elcnk lándzsa- 

 folttal, e foltté)l kétoldalt ket fehér pontsorral; e [ioati_)k derszerüeli, mintegy reii leheltek. Lábai olaj- 



HEKJIAN linó; MAUVAl!lHiS/.Á(. PuK-yAl"N.4.I-\. Ul. filU HEKilAS : V .N L. A 1! N .s MU.NM-.N-ÍAt NA. 111, ■!(> 



