VII. SAr.TIlinADVE. 291 VII. TKtRÖK. 



sriiOUDO VII. ALÜEXI). 



S A L 1^ I (; I{ A 1) A E. 



(s:üt:in' = \ij;raiii, Sjiriiijit'U ; OTailus —- lépés, Si'liritt.) 



V(\\\()\\. 



F('ijt'!iyei az U.iiiN'ik ah-ciuljcncli : a, iiiai^as. felül lapos, fii ^-^'ö lettes olilalii. niajiliicin koezkás alakú 

 fejmoll. inelyhez en'is, rnviilkcs. n^rrisra, alkututt kiliak jVinilnak : cz iit('>l)iiiakliiil folvi'i ugrúképesst'ghez 

 ifloiuul a vegtest aniiiva : a. széniek liiii-cuii sm-lian allaiia-k. az aJsii szciusdi- iienv szeiubi'il. a tölibi négy 



szem még ket sort ailkot. 



* 



Az alrenil legívpii-iisalili alal^jai, a. Szukük (Attoidae), szervezet és életmód szerint egységes sort 

 alkotnak, melynek szervezeti jellemzése az, hogy a sz(Jvöszerv kettős karomrendszerű s ehhez egy szi'írtalp 

 csatlakozik, mely utólilii a szökéshez okvetetlenül szükséges hiztosságot megadja; hogy tovii.libá az alsó szem- 

 sor négy szemliöl áll. melyek közül a ket közepst'i valamennyi szem között a legnagyolih, a tohlii négy 

 szem. két sorban állva, egy négyszög sarkait képezi. 



A látóképesség tehát főleg ih'írc x-n/i/íí/, s a mozgás sajátlagosságával, az ugrással egyesülve, meg- 

 alkotja azon sajátlagos módot, a melylyel ez alrend a pókmüködés rendszerebe beilleszkedik, a mely 

 szerint hat. E sajátlagos iiKulhoz meg más tulajdonság is javul : az lillando lakhely, minélfogva e pókok 

 mükéiilesükkel bizonyos korlmz vannak líntve, a iiiiikodesi térre nézve távolról sem oly szabadok, mint a 

 Futi'ik rendjenek legtypieusabb alakjai. 



Az alrend köreben lUtalános tulajdonság az. hogy az alakok, védett helyen, néha epén telepszerűen, 

 teliiít társaságban epitik, voltakepen szövik finom, tömött széivetü lakásaikat, a melyekben nyugalomra 

 temek, vedleseiken átesnek es petéiket /irzik. E lakiisok verőifenyes kornyéke adja müködesök terét. 



Az elterjedésre nézve a fősuly az aljakra esik s csak egyes alakok hatolnak a fatenyésztö 

 öv határáig. A nemzedékek sonit ugy latszik meleg burkokban iltteleiri alakok tartjiik fenn, a mennyiben 

 kétségtelennek látszik, hogy az anyiik mindenkor bevárják a fiak kikelését. 



FAM. I. CSALÁD. ERESOIDAE. GYILKOSPOKOK. .u..i:i.ei!si"ixxkn. 



{iosc'oíO =r erűsf'ii t.ámailó ; a ziimiik testalUatii')!.) 



SUBF. T. ALCSALÁD.' EllESINAE. FE.TESl'ÚKdK. 



GKN. I. NEM EKESUS. WaIA'K. 

 (nt siipra.) 



Sifii. \S0:,. Walkdnakr, «Talil. iVAnni.» p. 22. 

 Vidc : Tn(ii!ELL «Ou furop. Spiders» p. 200. 



A hátsó szemsor messzire hiltratolt; az alsó sor oldalszemei ugyan e sor középsőitől messzire 

 elállók. A lábvégek két bordás es egy sámja körömmel (a nőstény tapogatója kéirmös). A fonók rövidek. 

 Vaskos, zömök, erős lábú alakok, melyek kizárólagosan a fé)ldön es leginkább silányabb növényzetű, verő- 



1 E csaláiluak másoilik alcsaládját íi rulpiiiKinniae képezik, melyeknél a foualsziiríJ és a nviist liiányzik, a három hátsó láli 

 párciii a sámja kilröm uiucseu met;, a liátsó szemsdr a másinlilikal voltaképpeu efli/ kihajh'i snrt alk.it. Hazánkból eililiíí ismeretlen. 



