\]i. s\r/niiKAiiAn. 292 vir. rniióK. 



l'éuves helyeken liavaiiLíolna.k. A Ixinliis körtaök ;iz E. eiiinaluirinusniil iiyiijtDttak. sokfngna.k. kampójuk az 

 első bordáiKil nem feltűnően hossziibb; a sámjaköröm két fogacscsal ; lásd: IT. köt. VI. t. I'K), //. 



si'EC. 1. FAJ. EEESUS CINABAEINUS. (Oliv.) SKAELAT BIKAPÓK. Scharlach stiekspinne. 



(cinabarinus skarlát, eziuóbervörös ; a végtest szíue a rf-uél.) 



Síjii. I7N0. Ai-iiiiiii ciiiahiiriiiii OiaviER «Encyelop. Metlmd.» IV. p. ^21. 

 Vidp : Tn(iuF,LL " llfiiiaiks» p. 420. 



^'ar. a '-<' Elöteste feketés. Végtestének felülete skarlátvörös, négy fekete ponttal (az ingödröknek 

 megfelelő elhelyezéssel): hasa sötét. A két első lálipár fekete, az ízek végei fehér szőrkoszorúval: a két hátsó 

 láljpár skarlátvörös, vagy téglavörös. 



^'ar. ;- :f Elöteste sok n'itbarna szőrrel. Végtestének felülete szürkés, négy r(">tl)arna ponttal. 

 A ket első láhpár rutbarna fehér, ízvégekkel; a két hátsó lábpár világosabb. 



A fejniell igen vaskos ; fejerésze párnaszerüen nég3'Szögletes, emelkedett, elől elvágott, tömötten 

 szőrös, a szőrök megfekvőek s a közepszemcsoporton ecsetszerü üstökké tömörülnek ; mellrésze vékonyodó, 

 oldalról tekintve a fejrésztől féluyeregszerűen lehorpasztott : a mellvért keskeny, elől-lüitul csucsosau 

 kifutó, szőrös. 



A rágok lapulók, tövüknél szélesedök, oly hosszuk mint az első lábpár másodvégnze, bozontosán 

 szőrösek. Az állkapcsok összehajtok ; az alajk keskeny, csúcsos. 



A lábak vaskosak, igen tömötten szőrösek, fegyvertelenek. 



A végtest körded, néha elől keskenyebb ; felülete lapos, tömött borítéka hosszúkás, hegyes, élesen 

 fürészes szélű pikkelyekből áll. 



Az alsó szemsor közép-, és a második sor két szeme egy előre szűkülő kis trapézét alkotnak, mely 

 alsó oldalát érinti annak a nagy négyszögnek, a melynek sarkait az alsó sor két oldalszerae és a hátsó sor 

 két szeme kéj)ezi. 



A tapogató vaskos ; száríze alig egy harmada a térdíznek s a csúcsos pikkely tövével látszólag 

 egybeforradt; nemzőszerve egy tojásdad, vöröses, fényes és harántgyürüs gyűjtőből áll, melynek csúcsáliól 

 egy kurta, vaskos, résüntösen elvágott csövecske előre irányúi. 



iMertekek : _-:' Torzs 7 —9 ■"%, ebből 



fejmell o"ö — 4-1! d 



I lábpár (legnagyobb) S!-.") n 



11 » 7 



III „ t\-S ,) 



IV ,. !!•:! ,, 



í Előttena ismeretlen. 



A ;• változat itt tárgyaltatik először, a mennyiben t. i. az u változat (Thouell szerint) azonos a 

 Kocii-fele cinaliarinus és illustris nev alatt tárgyalt alakokkal, tehát a mi a változatunkkal is; a ;í változat 

 azonos a HAHN-féle «annulatus» alakkal, mely jelesen az által tűnik ki, hogy a vegtest fekete pontjai fehér 

 gyűrűbe foglaltak, a vegtest kúldubcn skarlátvórös, de melyet eddig nem találtain : a ;• változat a fent tár- 

 gyalt magyar alak. 



Leginkábl) mint őszi ;ilakot ismerem oly helyiségekn'il, a minőkre a nem jellemzésében utaltam. 



Ismerem, erdélyi részekből : Kolozsvárról (nmzeumkert), Mező-Záhról (Bottavolgy) var. «: magyar 

 részekből: Selmeczbányáról var. « es ürsova tájáról (Muz.gy.FßiWAi.DszKV) var. í, ugyan e válfaj «Magyar- 

 ország» jelz(")vel Kovács GYULÁ-tó] szintén a Muz. gyűjteményében. 



